243 395 



før del nye l.<>\ kommer tilsyne: Roflinia launfoKa (silv.; 8—9); andre først tabe Bladene 

 i Løvspringstiden F. Ex. Uvaria maeroccurpa (silv.); og aller andre endelig beholde de gamle 

 Blade lil nogel efter Løvspringet: Cananga Sellowiana o. 11. (silv.). Lignende Forskellig- 

 heder i mange andre Familier. 



Ligeledes er der store individuelle Forskjelligheder i Henseende lil 

 Lovfaldet. I hvilken Grad Camposbrandene gribe ind. er omtalt ovenfor; men ogsaa 

 andre, i Plantens egen Natur liggende individuelle Forskjelligheder findes; unge Planter 

 tabe i det hele Bladene senere end gamle , saaledes som vi ogsaa se i vor egen Natur 

 f. Ex. med Bisbogenc. 



Yaarens Komme. Paa mange Maader mærkes Vaarens homme, ikke blot i 



Dyrelivet, som ovenfor anført |S. 180), men ogsaa i Plantelivet. Det er dog egentlig forst 

 hen mod Midten af August, at den bliver ret kjendelig. 



Sai'trigdom. I Slutningen af August ere de Heste Træer blevne kjendelig rigere 

 paa Sall; ved Inert Indsnit med Kniven i unge Grene af f. Ex. en Bombax vælder Saften 

 ud i Masse og det baade fra Bark og Ved. henne Saftrigdom bemærkes endnu langt ind 

 i November. 



Lovspringet er tildels alt omtalt. Allerede i August ere en hel hel Planter baade 

 i Campos og Skov i Lovspring, dog for Campos's Nedkommende mest paa Queimaderne; 

 midt i Aug. LS04 optegnede jeg, at de allerfleste Træer paa de uafbrændte Cerrader 

 aldeles ikke viste Tegn til Løvspring, de fleste stode med gamle Blade; men paa maaneds- 

 gamle Queimadas vare ikke blot mange Urter i Fremvæxt, men de fleste Træer vare i 

 Lovspring, om end kun lidet fremskredet; ind i September og Oktober voxer Antallet 

 yderligere. Skoven kan alt i Begyndelsen af September have et yderst broget Udseende: 

 kan man fra en Camposbakke kaste et Blik ned over en Skov , vil man se Træer med 

 gammelt, mørkegrønt eller hos nogle gulligt Lov blandede med andre, hvis Blade ere frisk 

 lysegrønne eller lyserode, navnlig ville de mange Exemplarer af Cæsalpiniaceen Copaifera 

 Langsdorffii tildrage sig Opmærksomheden ved de mørkt brunlig røde Toppe, der dog 

 snart gaa over i grønt, og til alle disse Farvenuancer komme endelig ogsaa de mange 

 Farver af de ikke faa Planter, som alt paa denne Tid staa i Blomst og som kunne være 

 aldeles overlæssede med Blomster, lig kjæmpemæssige Buketter, f. Ex. Bignoniaeeerne, der 

 i hele Fjerdingsvejes Afstande sees som gule eller violette Pletter i den grønne Bund. 

 Naar jeg omtaler Løvspringet navnlig under disse Maaneder, er det fordi det navnlig er i 

 disse, at det linder Sted, men som anført begynder det for enkelte Arter før og fortsættes 

 for andre ind i næste Tidsrum. Løvspringet er i Virkeligheden udstrakt over 

 flere Maaneder, ialt kan man vel sætte næsten V« Aar. Dette ligger dels i de store 

 individuelle Forskjelligheder, dels deri, at de forskjellige Arters Løvspringstid er saa for- 



50* 



