255 407 



Aarstider, saa er det sikkerligt yderlig- faa, til hvilke maaske høre f. Ex. Musa og Carica 

 Papaya. Man vil ganske sikkert ogsaa finde, at Træerne ikke engang blomstre og sætte 

 Frugt lige godt hvert Aar. St. II i lai re anfører (Tableau, p. 36), at et Exemplar af 

 Qualea Gestasiana forblev 5 Aar blomsterløs, efter at det havde blomstret. Anacardium 

 humile satte 1863 og 1865 store Mængder af Frugter om Lagoa Santa, men 1864 næsten 

 ingen. Pcrsea gratissima i Lunds Have gav særdeles rigelig Frugt 1863, men kun I eneste 

 i 1864. Det er mig fortalt i Lagoa Santa, at en Bambusé-Art («Taquara») kun blomstrer 

 hvert 7de Aar, men saa blomstrer og sætter den ogsaa Frugt saa rigeligt, at det i dens 

 Nærhed vrimler af »rattos» og «rattinhos» (Pungdyr og Mus), som søge Frugterne. Jeg 

 antager, at dette er paalideligt, og slutter at «Frugtaar» findes ligesaavel i Troperne som 

 i vore Klimater 1 )- Periodiciteten i Væxt udtaler sig ogsaa i Aarringdannelse. Tydelige 

 Aarringe findes hos vistnok alle Campostræer ; jeg har ovenfor omtalt Alderen af en Del 

 Stammer, hvis Aarringe altsaa have været tydelige (S. 222). Men ogsaa hos de fleste 

 Skovtræer ere de tydelige; f. Ex. Dalbergia nigra, Platycyamus Regnellii og P. elegans, 

 Aspidosperma, o. a. (se S. 292) ; utydelige har jeg f. Ex. fundet dem hos visse Lauraceæ og 

 Bælgplanter 2 ). 



6. Aarsskud. Knopdække. 



Aarsskuddene ere i Regelen skarpt begrænsede, som man kunde vente det i 

 en Natur med saa udpræget Periodicitet. De fleste træagtige Planter have dog nøgne 

 Knopper, men saaledes at Aarsskuddene begynde med eet eller nogle faa ufuldkomne 

 Blade, der hverken ere typiske Lav- eller typiske Løvblade, og ægte Knopskæl findes ikke. 

 Exempelvis kunne nævnes f. Ex. Primus sphærocarpa, flere Rubiaceer saasom Guettarda- 

 Arterne og Mapouria, hos hvilken Stipierne som en Slags Knopskæl slutte sammen om 

 det næste yngre Blad; hos Nectandra rigida og andre Lauraceer begynde Skuddene med 

 smaa skællignende, hurtig affaldende Blade, der ikke kunne kaldes Knopskæl 3 ); ligesaa hos 

 Hipp ocra teaceæ (f. Ex. Salacia serrata), Meliaceæ, Anonaceæ, Chrysophyllum Persi- 

 castrum, de allerfleste Myrtaceer o.a. Coffea arabica er et godt Exempel; denne stedse- 

 grønne Skovplantes Aarsskud begynde med et Par smaa Blade, dette er alt; Stipierne 

 tjene som Knopdække for det efterfølgende Løvblad. Et lignende ejendommeligt Knop- 



') Et andet Fænomen er, at Planlerne maa opnaa en vis Alder og Kraft, fur de kunne sætte Frugt. 



Lund har meddelt mig, at Tamarindus indica sætter Blomst i mange Aar, for den faaer Kraft 



til Frugtsætning. 

 '') Aarringe hos brasilianske Træer omtales f. Ex. i Warring, Is the existence of growth rings in 



the early exogenous plants proof of alternating seasons? (Sillimans Journ., XIV, 395). 

 3 ) Mez (Lauraceæ americanæ i «Jahrb. d. Königl. Bot. Gartens zu Berlin», V) har kun hos den lov- 



skiftende Sassafras officinale fundet ægte Knopskæl; ellers tilvejebringes Beskyttelsen ved Haarfilt. 



