408 256 



da'kkc har Metrodorea; de modsatte Blade have Stilkens Grund stærkt udvidet, tyk og hul, 

 og de to Basaldele af et Bladpar slutte tæt om de indenfor liggende yngre Dele. Noget 

 lignende, men ikke nær saa stærkt, findes hos visse Myrtaceer, f. Ex. de gaffelgrenede 

 Calyptranthes- Arter. At Skuddet saaledes ved Foryngelsen synker tilbage til et ufuld- 

 komnere Stadium i Bladdannelsen sees endog hos submerse Vandplanter som Podoslemaceæ. 

 Nogle Arter have forgrenede Aarsskud ligesom de Heste urteagtige Planter , og 

 ilisse ere fortrinsvis Skovplanter. 1 de fleste Tilfælde finder man da, at den 2den Skud- 

 generations Grene begynde med et meget langstrakt Stængelstykke; Væxten er aabenbart 

 saa kraftig, at Sideknopperne paa det relative Hovedskud strax i dettes Løvspringstid og 

 uden mindste Hvile skyde ud; Lavbladstadiet springes da over. Jeg kan anføre følgende: 



Cordiaceæ: Cardia obscwa og cojfeoides have gaffelgrenede Aarsskud. — Bixaceæ: 

 Flere Arter, f. E\. Casearia silvestris; der er utydelig Aarsskudsgrænse ; nederste Stæn- 

 gelled ofte langt. Ilos enkelte er der Knopspor med smaa Skæl. - Apocynaceæ: 

 Tabemcemontana Iceta og de andre Arter have et yderst elegant Ydre ved deres gaffel- 

 grenede Aarsskud. Mærkeligt nok synes her ikke at være noget Støtteblad for de to Skud, 

 men dette hidrører fra, at det støttende Blad er et meget ubetydeligt Skjæl. Endeskud 

 mangle (se min Note i Symbolæ, Part. III, 1869, p. 106). — Rubiaceæ: Chomeliu- 

 Arternes Forgrening er ejendommelig og fortjener nærmere Undersøgelse. Aarsskuddet 

 bærer i sin nederste Del Blomster, medens den øvre Del i samme Aar frembringer vege- 

 tative Sideskud, der begynde med et langt Stængelled, som brat gaaer over i korte. Hamelia 

 patens: under den terminale Frugtstand udvikles der fra de ovre Løvbladeaxler lange Skud, 

 som begynde med et langt Stængelstykke med Løvblade. Hos Far amea- Arier kan det 

 samme findes foroven i den blomstrende Del. Ligesaa A libertia- Arierne. — Ocbnaeeæ: 

 Ouratea Riedeliana, O. salicifolia o. a. Arter, baade Campos- og Skovformer. De først 

 udviklede Skud have meget tydelige Knopspor; den 2den Generations derimod begynde 

 med et forlænget Stængelled uden Knopspor. — Styraceæ: Flere Arter, deriblandt Styrax 

 nervosum og St. camporum, have ofte forgrenede Aarsskud, der ikke altid ere skarpt be- 

 grænsede; det nederste Stængelled paa 2den Generation kan vare tiere Tommer langt. — 

 Euphorbiae eæ, f. Ex. Pera Leandri og P. obtusifolia, P/iyllanthus acuminalus, have ofte 

 forgrenede Skud med strakte Led, men alle ere skarpt begrænsede. — Papilionaceæ: 

 f. Ex. Harpalyce Brasiliana (Camposbusk). — Cæsalpiniaceæ: Hymenæa stigonocarpa 

 (Campostræ); Aarsskud findes, der begynde med et langt Stængelled, og Aarsskuds- 

 grænsérne ere utydelige, men jeg er ikke sikker paa, at her virkelig er forgrenede Aars- 

 skinl. — Nyctaginaceæ: Neea theifera; undertiden udvikle Knopperne i de øverste, 

 nye Blades Axler sig slrax o,n' afsluttes med Blomsterstand, saa at der er 2, sjældnere 3 

 Generationer. — Myrsinaceæ: Myrsine ßocculosa, Cybianthus detergens, cuneifolius, an- 

 gustifolius ; Ardisia gracilis , A. semicrenala : Aarsskuddeue begynde med ufuldkomne Løv- 

 blade, men ere olie forgrenede, idel Sideskuddene da begynde med et langt Stængelled og 

 Løvblade. — Lythraceæ: Diplusodo?i- Arierne cre smaa Buske (enkelte f. Ex. D. lanceo- 

 latus snarest Halvbuske); forgrenede Aarsskud findes i den øvre Del af Skuddene, f. Ex. 

 hos D.virgatus o.a. — Anonaceæ: Guettarda villosissima kan have forgrenede Aarsskud; 

 ligeledes Rollinia salicifolia og parviflora'. Grenen lios disse begynder med et langt S t ; i ■ 1 1 - 

 gelled og Løvblade. Derimod har R. silvatica det næppe. — Forgrenede Aarsskud har 

 endvidere: Aslrouium frcucinifolium. 



Forskjelligl herfra er del s. ini omtalte Forhold, at to Skudgenerationer udvikles i 



samme Aar, men med Mellemrum af nogle Maaneder. I dette Tilfælde er der sædvanlig 



en skarp Grænse mellem de to Generationer, fremtrædende bl. a. ved Løvets Farve m.m. 



