410 



258 



Arter med lydelige Vinterknopper og Knopskæl ere følgende. Loganiaceæ: Strychnos 

 pseudoquina liar 4—6 skældannede Bladpar yderst i Knoppen, hvorefter brat følge Løvblade. 

 — Rhizoboleæ: Caryocar brasiliense. - Terns troemiacea 1 : Kielmeyera-Tneerae i 

 Campos have en Suite af Knopskæl (endog indtil 11) fra meget smaa neglformede (il længere 

 og længere, mere ægdannede, der jævnt gaa over i Løvblade. 

 Knopskællene repræsentere hele Bladet. — Erythroxylaceæ: 

 alle Arter have talrige, 2-radede Knopskæl, der ere dannede 

 af de intrapetiolære Stipler. — Tiliaceæ: Apeiba Tibourbou 

 har stærkt behaarede, brune Knopskæl, dannede af Axel- 

 bladene. — Ebenaceæ (se Fig. S. 409): de store Knopskæl 

 staa ikke i Noget tilbage for vore bedst forsynede Skovtræers; 

 hos Diospyros hispida og camporum ere de rustbrunliltede. 

 — Apocynaceæ: Aspidosperma tomentosum (Campostræ) 

 har mange tæt- og blødfiltede Knopskæl. — Rub i ae eæ: 

 Talrige , taglagte Knopskæl findes hos Basanacantha sphiosa, 

 der har en ejendommelig Forgrening med Dværgskud. Flere 

 Cho?nelia- Arter , f. Ex. C'A. ribesioides, have tydelige, haarede 

 Knopskæl. Tocoyena formosa; Sabicea cana. — Vochy- 

 siaceæ: Knopskæl findes, men de ere hverken store eller 

 mange; hos f. Fx. Qualea grandiflora 2 Par; hos Salvertia 

 begynder hvert Aarsskud med en Krans af 7- — 8 omtrent til 

 Midtribberne reducerede smaa Blade , efter hvilke følge nor- 

 male Løvblade. — Pap ilion ae eæ: Flere Machærium- 

 Arter have store Knopskæl, og det baade Skovplanter, f. Ex. 

 Cipo's, og Campostræer, f. Ex. M. opacum (se hosstaaende 

 Figur), hvis Axelblade staa under Bladstilken, og hvis Knop- 

 skæl ere pladeløse Axelblade af læderagtig Beskaffenhed og 

 tæt tiltrykt haarede. Centrolobium robustian (Skovtræ) har en 

 Mængde af Axelblade dannede, brunhaarede Knopskad, mellem 

 hvilke de smaa Flader sidde. — Cæsalpiniaceæ: Copaifera 

 Langsdorffii har store Knopskæl. — Anacard i are æ : 

 Mangifera indica har Knopskæl. — Oehnaeeæ: Ouratea- 

 Arterne have tydelige Knopskæl, vistnok dannede at' de store 

 Stipler. — Cunoniaceæ: Belangera tomentosa har tydelig 

 Begrænsning af Aarsskuddene, men kun faa Knopskæl. — 

 Gbrysobalanaceæ: Moquilea tomentosa. — Caricaceæ: 

 Jaracatia dodecaphylla. - - Euphorbiaceæ: Dactytostemon 

 verticillatus, U. Lundianus o. a., have talrige, taglagte Knop- 

 skæl. — Anonaceæ: f. Ex. Anona crassiflora. Selv hos 

 Anona muricata er der en Antydning. — Myrtacea*: Eugenia 

 dysenterica og andre Arter af samme l'nderslægt (omstaaende 

 Fig. C, S. 411); den har 4 Rækker brune, tæt taglagte, ægte 

 Knopskæl (i Regelen 6 — 7 Par), efter dem følge umiddelbar! 

 Blomster (sædvanlig 4 i Antal) støttede af Lavblade, og saa 

 først de egentlige Lovblade. Eugenia Jaboticaba har spidse 

 Knopper med talrige, taglagte Knopskæl (Fig. .S, S. 411); 

 Maniera antrocola o. a. Arter have brune, haarede Knopskæl 

 ll'ig. A, S. 411). Andre Arter begynde med en Del Lavblade, der ikke i samme Grad som 

 hos de forrige ere typiske Knopskæl, f. Ex. Eugenia leucophloea. 



Ligesom der saaledes er et ikke ringe Antal træagtige Planter, som ligne vore 



Træer i al have Knopskæl, saaledes ere Dværggrene heller ikke helt ukjendle , om 



Machærium opacum. 



Skud i Løvspring; nul. Størrelse. 



Kl Knopskæl er faldet al'. 



