indeholdes c. 1?/s Gang i den største Længde.!) Munden ligger lidt nærmere ved Rygsiden 
end ved Bugsiden, Gattet lige under det Punkt, hvor Rygfinnens forreste Rand stoder til 
Ryglinien, og Gatfinnen sidder derfor noget længere tilbage end Rygfinnen.?) Begge disse 
Finner ere vel udskilte fra den tykke, afrundede Halefinne ved dybe, spidse Indsnit, men 
støde dog umiddelbart op til den.*) Denne er ved Indsnit delt.i 10 runde Lapper, af 
hvilke de midterste ere de største og tydeligste, de øverste og nederste mindre tydelige. 4) 
Disse Indsnit støttes af Hudknogler, som i Forbindelse med andre Benkorn, der beklæde Hale- 
finnens Rand, danne ligesom et fast Rand-Beslag om denne.®) Langs hen ad Forkroppens Side 
løbe to butte Kjøle eller Længdeforhøjninger, hvilke give Forkroppen et sexsidet Gjennemsnit, 
men henimod Midten af Kroppens Længde tabe de sig.f) Den øverste af dem løber ovenover 
Øjet og bidrager til at danne den afrundet trekantede Næse eller Snude, som springer frem 
1) Forholdet mellem den største Højde og den største Længde er nærmest = 1:1,7, og det samme 
Forhold fandt vi hos det 10 Aar senere ved Thorø strandede kæmpestore Individ saavelsom hos 
det mindre fra Vestjylland; hos det senere undersøgte Exemplar (fra Vejlefjord) af omtrent samme 
Størrelse var Forholdet ikke meget anderledes (omtrent 1:1,6). Ifølge de af andre Forfattere, der 
have Krav paa Paalidelighed, meddelte Udmaalinger, har dette Forhold hos de af dem beskrevne 
Kæmpe-Klumpfiske været snart 1:1,7 (Bellinghams) eller 1:1,8 (Storers, Hartings), snart 
endog 1:2 (Richardsons); dog er herved at mærke, at sidstnævnte Forfatters egen Afbildning 
kun viser 1:1,7, saaat det vel er sikrere at se bort fra denne Angivelse og blive staaende ved et 
Forholdstal fra 1:1,6 å 1:1,8 hos den mere eller mindre udvoxne Kæmpe-Klumpfisk. Det vil imid- 
lertid senere blive omtalt, at Edinburghs Museum besidder en Kæmpe-Klumpfisk, hvor Forholdet 
virkelig præsenterer sig som 1:2. Homes Figur er for kort og høj, hvorimod gamle Plancus 
i denne Henseende som i flere andre har truffet det rette. Hos de smaa, «korte» eller «runde Klump- 
fiske» («Mola Retzi» Ranz.), der, som vi siden skulle se, ere unge Individer af vore Kempe- 
Klumpfiske, varierer Forholdet i Almindelighed mellem 1: 1,5 og 1:1,2; hos de mere langstrakte 
eller saakaldte «aflange» Klumpfiske (Ranzanierne) er det omtrent som 1 : 2. 
Dette Forhold er derfor næppe fremstillet aldeles rigtigt paa flere, ellers ret heldige Figurer, f. Ex. 
Homes, Storers, Wahlgréns, Hartings og Richardsons, som alle lade Gat- og Bugfinne 
sidde lige ovenover hinanden; derimod er det vel udtrykt paa Plancus's Figur. 
Dette Forhold er maaske udtrykt vel stærkt paa Storers Afbildning; paa andre Afbildninger af 
Kæmpe-Klumpfiske derimod næppe stærkt nok. Ved Dissektionen vil man dog finde, at de tre 
Finner selv hos de allerstørste Kæmpe-Klumpfiske vei ere forbundne med hinanden, men ikke i 
nogen stor Brede; ved Indterringen vil denne Forbindelse mellem Finnerne blive tydeligere end 
paa friske Individer, og den er, synes det, forholdsvis tydeligst hos yngre Exemplarer. 
Man kunde derfor ogsaa forsvare, med Plancus og Storer kun at regne 8 Indsnit; Belling- 
ham har 9, Harting 7. Man er i Virkeligheden ofte i Tvivl, om man skal regne 7 eller 9, 9 eller 
11, naar de øverste og nederste er meget utydelige. Wahlgren fremstiller disse Indbugtninger 
som en Del svagere end vi have fundet dem hos alle de Individer, som vi have kunnet undersøge 
i frisk Tilstand, uagtet de to af dem ere af samme eller omtrent af samme Størrelse, som det 
Wahlgrénske. 
Ved dette Forhold vilde den her omhandlede Kempe-Klumpfisk karakterisere sig selv som en Art 
af Ranzanis Slægt Ozodura (om hvilken mere i det folgende), hvis denne Slegt i det hele kunde 
hævdes. Af de tidligere Beskrivere (for 1863) omtale kun Cleland, Bellingham og Wellen- 
bergh disse Halefinnens Randknogler hos Kæmpe-Klumpfiskene. 
°) Rigtig tydeligt fremstilles disse Sidekjole ikke paa nogen ældre Afbildning; den eneste Beskriver 
(før 1863), som omtaler dem, især den underste, er Domsma. 
» 
“= 
= 
on 
D. K.D. Vidensk. Selsk. Skr., 6. Række, naturvidensk. og math. Afd. IX. 1. 3 
