Fiskene Vænge crc Mare TS 3 Al. 814 . Gjelleaabningen ......:...2..0r. i ETS 
Kiekans Højde: 2 euer: 1 —.18 4 Til iBrystfinnen 0... jac > 1, see 
Fiskens Tykkelse over Gjælleaabningen » — 21 “  Brystfinnens Længde . . ........ o— At” 
DVO jets 8s iste LEN EEE EEE n — 91 Rygfinnens Lengde.........-.- | — "see 
GietsaGiennemshibt eee re cie «le » — 2a Gatfinnens Længde! „sc. 45 4: 1— » " 
WiUsGiellelageet) EEE SEER: » — 20!/3" 
«Fisken var meget plaget af Snyltedyr'), en Ikte | Zristoma Mole] ‚sad overalt om- 
kring paa Huden i stor Mengde; noget sjeldnere var en stor Penella [P. orthagorisct Wr.], 
der trengte indtil en god Tomme ind i Huden og var fuld af Blod. Paa Gjællerne sad en 
stor Snyltekrebs [Cecrops Latreillü] og en anden mindre [Læmargus muricatus| sad i store 
Klumper paa Bagenden af Kroppen i Indskjæringerne mellem de omtalte Tunger, ved Anus 
og hist og her paa Kroppen, men her kun enkeltvis; til flere af disse udvendig siddende 
Snyltekrebs vare Cineras-agtige Cirripeder [Conchoderma virgatum] fastvoxede, og nogle faa 
af disse vare ogsaa fastvoxede i Mundvigen.» 
«Fisken var ledsaget af adskillige af de Slags Fiske, Sofolkene kalde «gamle Kjæl- 
linger», som til Dels fulgte den harpunerede Fisk lige hen til Skibet, og vel ledsage den 
for at nære sig af dens Utoj; thi ogsaa det af Cirripeder bevoxede Drivtommer har jeg set 
fulgt af disse Fiske; de ere sorteblaa, 10—12 Tommer lange, have en meget lang Ryg- 
finne og en do. Gatfinne, smaa Skjæl, og forekomme mig at vere Sciænoider; de findes 
ogsaa i Middelhavet og ledsage Skibene ofte 8 Dage i Rad fra Havn til Havn.» — 
At den af Prof. Reinhardt iagttagne og af ham med sædvanlig Omhu beskrevne 
Fisk er en med den af os undersogte meget ner beslægtet Form, kan ikke betvivles; der- 
imod kunde det nok synes tvivlsomt, hvorvidt det kan antages at vere den samme Art. 
For det første er Formen mere langstrakt (Forholdet mellem Længde og Højde som 1,9 
eller næsten 2 til 1} end hos noget os nærmere bekjendt Exemplar af Mola nasus, for det 
andet var den underste Sidekjol langt stærkere fremtrædende end den øvre, medens det 
omvendte var Tilfældet hos de af os i frisk Tilstand undersøgte Exemplarer af større 
Klumpfiske, eller den nedre var i al Fald ikke mere fremtrædende end den øvre; men 
mest Vægt ville vi dog lægge paa, at Haleranden ikke var regelmæssig delt i runde 
Lapper, men aldeles uregelmæssigt udkærvet, som om den oprindelig havde været 
lige, men var bleven laset og sønderrevet efterhaanden. Det var maaske ogsaa i og for 
sig tænkeligt, at denne Halerandens Beskaffenhed, som man ikke træffer saa udpræget?) 
1) Navnene paa disse Parasiter ere indskudte af os; Prof. R. hjembragte nemlig Exemplarer af alle 
disse Snyltedyr. Det bør her bemærkes, at det er de paa Mola rotunda (nasus) almindelige 
Snyltedyr; og forsaavidt som de kunne yde nogen Vejledning m.H.t. Fiskens Artsbestemmelse, 
pege de nærmest mod Identiteten. 
*) Enkelte uregelmæssige Indsnit findes f. Ex. paa Richardsons og Wahlgréns Figurer; paa 
begge disse og paa enkelte andre ere Halerandens regelmæssige Indbugtninger desuden paafaldende 
svagt antydede. 
