hvis Rand enten aldeles ikke er lappet, men heel, eller i det højeste kun viser svage, om 
end umiskjendelige Spor til Bugtninger!). Skjont denne Arts Randknogler kun undtagelses- 
vis omtales af Forfatterne, ere de dog allid tilstede, i et Antal af 5—7 eller endog 8, 
sjældnere 4, 3, 2, eller endog kun 1°). De ere trekantede af Form og ikke forbundne 
med nogen sammenhængende Benramme. Et Hovedkjendemærke 
for Formen M, Retz udgjorde formentlig de ejendommelige 
Tandplader, som, ordnede regelmæssigt i flere 
Rækker, indtage den indre Del af Kjæven indenfor den 
skarpe Kjeverand, og hvortil der hos M. nasus, efler vor Er- 
faring, aldrig fandtes noget tilsvarende; skjont de aldrig savnes 
hos «M. Retzü», ere Retzius, Kroyer og senere Wahlgren 
dog mærkeligt nok egentlig de eneste Forfattere, som be- 
skrive dem). At Straalerne have kunnet tælles lettere i Ryg- 
og Gatfinnen — hos smaa Exemplarer ogsaa lil dels i Hale- 
finnen — er vel en Folge af den ringere Størrelse. Ogsaa 
under den Forudsætning, at den store og lille Klumpfisk vare 
0) © 
artsforskjellige, maatte man nemlig antage, at smaa Exemplarer 
af «Klumpfisken» vilde forholde sig paa samme Maade i denne Over- og Underkjwven af Mola Retzii, 
sete indenfra (jfr. Wahlgrén's Af- 
Henseende, fordi Hudlaget der var tyndere end hos de voxne. bildning Fig. 5-6). 
Straaletallet fandt vi hos de to Exemplarer, hvor vi bedst 
havde Lejlighed til at forvisse os om det, at vere D. 18, A.16, C.13—14, P. 13. Hvirvelan- 
tallet var 16 ligesom hos M. nasus. 1 Benbygningen kunde vi aldeles ikke iagttage nogen 
1) Disse Bugtninger ere især tydelige paa et af Exemplarerne i Museet i Christiania; smlgn. ogsaa 
Retzius’s Beskrivelse. Et storre halymaaneformigt Indsnit i Halefinnens Rand ses paa y. Wrights 
Albildning og paa det Ekstrôm'ske Exemplar i Goteborgs Museum (mon Originalen hertil?); lige- 
ledes paa det under N XIV opførte store Exemplar i Bergens Museum, om hvilket mere siden 
(jfr. S. 48). 
Det forskjellige Antal, som opgives for disse Dannelser, kan til Dels hidrore fra, at de egentlig ere 
dobbelte, to for hver Finnestraale, men ofte saa aldeles sammenvoxne to og to, at de tælles for 
en. Sjette og syvende Straale foroven konvergere ofte med en fælles Knogle eller Gruppe af 
Randknogler. — Naar Risso lader Halefinnens bageste Gmrids dannes af dens brede Straaler, 
kan det kun være disse Randknogler, som han har taget for Finnestraalernes i Bredden udvidede 
Ender. 
Nilssons (Prodr.) Ord «Maxillæ intus lamellosæ» sigte uden Tvivl hertil. Smlgn. ogsaa Willughby 
«maxillæ dure, interius cultri instar acute, anterius asperæ velut transversis dentium ordinibus» 
(Ordene «anterius» og «interius» ere blevne forbyttede). Yarrell skriver: «Jeg skylder Hr. Gouch 
Underkjævebenet af en Klumpfisk af betydelig Storrelse. Yderranden af dette Ben, i en Længde af 
3 Tommer langs med Forsiden (hvori der ikke er nogen Klovning) er dækket lige til Kanten med 
et smalt Emaljebaand; derimod har Indsiden i Nærheden af Midten flere mat-perleagtige Tænder, 
nogle af dem tynde og flade, med en skjærende Kant; bagved dem andre, mere cylindriske, korte 
og temmelig spidse.» Cfr. ogsaa Couch (Histr. p. 379). 
22 
