merkelige Haleform, at den ikke vil kunne forvexles med den Art, med hvilken vi hidtil 
have beskjæftiget os. Det største af disse to Individer vejede 675 & og maalte 2!/2 Meter 
fra Snude- til Halespidsen. Af Beskrivelsen, hvoraf vi nedenfor meddele et Uddrag"), ser 
man, at den i mange Dele af den indre Bygning har haft megen Lighed med de sædvan- 
lige, ægte Klumpfiske, til hvilke den uden Tvivl i systematisk Henseende vil slutte sig 
ganske noje. Dette Indtryk modtog ogsaa den ene af Forfatterne mere umiddelbart, da 
1) Den 24de Maj 1835 blev et 11/3" langt Exemplar bragt paa Torvet; det var harpuneret i «la baie de 
la Grande-Riviére», hyor det havde nærmet sig indtil en Dybde af kun 3 Fod. L. havde ofte faaet 
Exemplarer af «den lille Art med afstumpet Hale», men denne var en ny Art, hvis langagtige Hale 
har Form som en Hankrabbes. Totallængden fra Snuden til Halen var 1™,33, den største Højde 
Om,65. Den var bedækket med en meget tyk Hud, som dog er mindre haard for Følelsen end 
Hajernes. Ryggen morkegraa, Finnerne lysere, Bugen solyfarvet; blyfarvede Pletter saas i hele 
«Finnens» (Halefinnens?) Udstrekning. Nogen Grynten lod den (efter Fiskernes Udsagn) ikke hore. 
L. kunde kun tælle Straalerne i Brystfinnen; de andre Finner vare saa tykke som hos en ung Haj. 
Vægt 107 à (53,50). Fjorten Sugefiske (Zcheneis) sad paa den! 
Den 7de Februar 1839 blev et uhyre stort Exemplar af samme Art fanget, der næsten var 
strandet paa Havnens Kaj. De paa Rheden arbejdende Kulier havde ingen Vanskelighed med at 
bemægtige sig den, men meget Besvær med at hale den op af Vandet; den vejede 337,50. Den 
eneste Forskjel var, at Halefinnens mod Kroppen vendende Rand var konvex hos det første, konkav 
hos det andet Individ. Der meddeles folgende Udmaalinger af disse to Individer: 
Fra Snuden til Halefinnen . . . . .. 1,33—2,55" | Brystfinnens Bredde se Reis 0,09— 0,13m 
— — til dennes Forrand ... 1,25—1,73 | Fra Snude til Gjællespalte ...... 0,29--0,43 
Halefinnens Længde (Højde?) . . . . . 0,38—0,81 Gjællespaltens Hojde.......... 0,08— 0,12 
Højden ved Grunden af Rygfinnen . 0,65—1,11 Fra Munden til Øjets Forrand . . . . 0,18--0,20 
— SE afORyEHnDen er 2 ee 0,38—0,84 | Ojespalten (horizontalt) . . . . . . . . 0,04— 0,07 
Bredde af samme ved Grunden ... 0,24—0,46 | Fra Munden til RYENNEN 72.02 or 1,30 
Gatfinnens Længde .......... 0,35—0,81 Fra Rygfinnen til Enden af Halefinnen . . 1,00 
— Brea EN PEPE SNERRE 0,19-—0,41 Fra Munden til Gatfinnen. . . . .. .... 1,25 
Brystfinnens Længde. . . . . . . . .. 0,18—0,26 Fra Øjets øvre Rand lige opad. . . . 0,11—0,19 
Huden var nøje forbunden med en «bruskagtig» Masse, der «lignede en Skildpaddeskal» og 
havde en Tykkelse af 0,019 til 0,035™. Ved Kogning fik man mod Forventning ingen Olie, men kun 
smudsigt sort Vand. Skelettet faldt fra hinanden i svampede Stykker uden Vægt eller Fasthed. 
Tænderne findes ikke, Mellemkjævebenet og Underkjævens Tandstykker ere kun bedækkede med 
ligesom en Hinde (pellicule), og «der er intet Ben indplantet i Kjæverne» (?). Af Kjævernes Svaghed, 
Svælgbenenes Mangel paa Fasthed og Tarmens Længde (12m fra Spiseroret til Endetarmen, 7,3 Gang 
saa lang som Kroppen fra Snuden til Halens Grund) antager L., at den nærer sig af Tang (2). 
Maven er meget lille og adskiller sig kun ved et lidt storre Rumfang fra Tarmen. Den gule Lever 
er meget voluminos; dens to Lapper omslutte Maven, og Galdeblæren ligger paatværs paa Forsiden (?) 
af Leveren. Gattet 0™,139 foran Gatfinnen. Svælghenene beskrives som 3 kjodfulde, afrundede, 
fremspringende Masser, bevæbnede hver med 4 eller 5 lange, bøjelige, vidt fra hinanden stillede 
Tender. Gjællespalten er halymaaneformig, lukket af en tyk Hud; Gjællerne 4 «Dobbelbuer». 
D. 24, A. 21, G. 19, P. 17. Støttet paa en meget uklar Beskrivelse af Æggestokken anser L. denne 
Klumpfisk for vivipar! I Gjællehulen og under Axillen fandtes et Dusin «Lerner», «der meget 
lignede Gaimards Planocera» [9: Tristomerl, de største 0™,230 i Tværmaal og 0™,002 i Tykkelse, 
runde, med en syvstraalet Stjerne underneden. En Time efterat Fisken yar trukket op af Vandet, 
afgay den gjennem Munden to levende Sugefiske (Æchenies), der formodedes at vere komne ind i 
Gjællehulen og derfra ind i Mundhulen, «ligesom Fierasfer indlogerer sig i Sopelsernes Bughule». 
