84 
Klumpfisken iagttoges derimod inden i Leverens Bugt en tredje, forholdsvis lille Leverlap. 
Der har ogsaa den store Galdeblære!), der hos store Klumpfiske kan være saa stor 
som en eller to Knytnæver, sit Leje; ligeledes, mellem Galdeblæren og Maven, tæt op til 
begge, Milten?), en oval Kage, 3—4 Tommer i Tværmaal hos de større. En nedentil 
fingertyk og temmelig tykvægget Galdegang, 5—6 Tommer lang hos større Exemplarer, 
aabner sig tilsyneladende midt ind i selve Maven, 4—5 Tommer fra dennes forreste 
Grænse. Galdegangen har indvendig ophøjede, uregelmæssigt forløbende Tvær- og Længde- 
folder, som i dens distale, videre og tykkere Del udvikle sig til et tæt og fyldigt Klappe- 
udstyr, som vil kunne forhindre Vedskens Tilbagetræden i Galdegangen. 
Svelgroret er meget kort, dets Grænse fortil og bagtil skarpt angivet ved den 
iovrigt ikke lige, men uregelmessige Linie, hvormed dets indre Bekledning skiller sig fra 
Mavens eller Mundhulens. Maven, der er helt dækket af den venstre Leverlap, er meget 
lille, kun lidet videre end Tarmen; betragtes den udenfra, vil man anslaa dens Tværmaal 
til højst 4—6 Tommer hos store Klumpfiske, dens Længde til 9—11 Tommer; men dette 
sidste Maal er aldeles ubestemt, thi den gaar i Virkeligheden aldeles jævnt, uden nogen 
indre eller ydre Grense, over i Tarmkanalen. Denne er meget lang, 4—5 Gange 
saa lang som hele Fisken?) (14 og 12 og 11/6 og 7'/s Alen hos vore tre største Klump- 
1) Galdeblæren frakjendes Klumpfiskeslegten af Kroyer; allerede Plancus og Willughby nævne 
den imidlertid og anføre rigtigt, at Galdegangen aabner sig ind i selve Maven, «ikke langt fra dennes 
øvre Munding» eller «midt ind i den». Jfr. ogsaa Embleton, Cleland og Wahlgrén. Jacob 
er den eneste af dem, som have anatomeret en Mola, som i Henseende til Galdegangens Udmun- 
dingssted er kommet til et tilsyneladende forskjelligt Resultat; han hævder, at den aabner sig ind 
i Duodenum (om end umiddelbart bagved Grænselinien mellem Maven og denne), og at denne over- 
hovedet er vel adskilt fra den egentlige Mave. Dette sidste er ganske vist ikke rigtigt; derimod er 
det selvfølgeligt, at naar man hævder, at Galdegangens Indmunding altid markerer Grænsen mellem 
Mave og Tarm, bortfalder hvad ovenfor er sagt om dens Indmunding i selve Maven hos Klum- 
fisken, og som «Mave» kan man da kun tyde det korte Stykke, som ligger foran dette Punkt, 
mellem det og Svælgrorets bageste Grænse; men dette gaar aldeles uden indre og ydre Begræns- 
ning over i, hvad man her maa kalde den forreste udvidede Del af Tarmen, og Konsekvensen heraf 
er maaske, at man aldeles maa frakjende Klumpfisken Mave og sige, at Galdegangen 
aabner sig midt i det forreste udvidede Parti af Tarmen, som fortil støder til Svalgroret. 
*) Milten omtales allerede af Gesner og Plancus og beskrives nermere af Cleland, Embleton, 
Harting, Wahlgrén og Jourdain. Plancus og Embleton angive udtrykkelig, at en Pan- 
creas mangler. 
3) Totallængde Tarmlængde Forhold 
Alan Tue 336" 1:4,7 
DEERE 64 238” 1:4,5 
Bene 603/24 268" 1:48 
CREVER 42" 176” 1:4,2 
Andre Forfattere have fundet Forholdet at være 1:3,6, 1:3,8, 1:4,8 Cfr. Harting le. p.16. De 
her ovenfor anførte Maal, der selvfølgelig ikke kunne være fuldt nøjagtige, antyde en med Alderen 
forholdsvis tiltagende Længde; thi Forholdstallet med Fiskens Totallængde er i de fire Tilfælde: 
1:47, 1:48 41%m48 og 1:42: 
