90 
korte Straale i Ryg- og Gatfinnen viser denne Penselform, derimod savnes den i alle Hale- 
finnens Straaler, som ere simple og udelte. Disse stode med deres ydre Ender umiddel- 
bart op til de i Halens Bugter liggende Hudknogler, saaledes at der til hver af disse svarer 
en Straale; herfra undtages kun de overste og nederste Straaler, hvor Hudknoglerne ikke 
ere tydeligt udviklede, og den 6te og Tende Straale, som kun have een, rigtignok meget 
stor Randknogle tilfælles. — Ligesom hver af Halefinnens Straaler rider paa en stor Brusk- 
kegle, saaledes har ogsaa hver af de andre Finner sit Bruskparti, liggende i den mod 
Kroppen vendende Del af Finnen, mellem Straalernes to Sidehalvdele; et Gjennemsnit af 
denne Del af Finnen vil da vise os paa hver Side Straalernes Sidehalvdele og mellem dem 
den til hver Straale horende Bruskkile eller Bruskkegle, hvilke tilsammen danne den 
ovenfor omtalte Bruskgrund, hvorved Finnen er forbunden med Straalebærernes Bruskpude. 
Hovedets Skelet beskrives bedst ved at dele det i folgende Afsnit: a) Kraniet; 
b) Over- og Underkjeven; c) Tindinge- og Gjællelaagspartiet; d) Tungebuen med Gjælle- 
buerne; e) Skulderbuen med Brystfinnerne. 
a) Kraniet er bagtil, hvor det er bredest, næsten lige saa bredt, som det er langt, 
men løber derfra temmelig spidst til fortil, saavel fra Siderne som ovenfra nedad. Hjerne- 
hulen er kun liden. Hvor det er bredest, har det paa sin øvre Flade ligesom 3 Horn 
d.v.s. 3 fremspringende, bagtil bøjede Forlængelser, en i Midten og en paa hver Side, 
lidt tilbage. 
Kraniets forreste Afsnit dannes af de to store Pandeben ( Frontalia principalia) 
(1), det foran disse liegende uparrede Siben (/thmoideum) (3); de i Vinklerne mellem 
dette og Pandebenet anbragte Forpandeben (#rontalia anteriora) (2); det kolossale, 
kjolformede Kileben (Sphenoideum) (6), som strækker sig helt hen under Kraniets Grund- 
flade ligefra Nakkebenets Grunddeel indtil hen under Sibenet; det ligeledes uparrede, 
tandlose, tverstillede Plovben (Vomer) (16), som ligger under Spidsen af Kilebenet. 
Ganebenene (Palatina) (22), hvis ene Green forlenger sig hen paa den ydre Side af 
Kilebenet og slutter sig fast til dette, medens den anden fortsætter sig nedad og umiddel- 
bart over i Underkjævens Ophengningsbue. Mellem Kilebenet forneden, Pandebenet for- 
oven, Sibenet fortil, det ovre Kileben (15) og Kilebensvingerne (14) bagtil dannes Kraniets 
Midtvæg af en Bruskplade, som er en Fortsæltelse af den Brusk, der adskiller visse af 
Hjernehulens Knogler. Ledfladen med Overkjæven dannes af Ganebenene; Sibenet og 
Plovbenet ere kun ved Baand forbundne dermed. 
Kraniets bageste Afsnit dannes af Nakkebenets Grunddel (Basilare occipitis) 
(5), der, som hos de fleste Fisk, ligner en Hvirvel saameget, at man let kan komme til 
at begaa den Fejl at regne den for den første Hvirvel; foroven er den noget spaltet 
for at give Plads for Iste Hvirvels Forlængelse (lj. Foran det ligger — adskilt derfra ved 
en Brusk — i Rygfladens Midtlinie det saakaldte øvre Nakkeben eller Mellem-Isse- 
