5 109 
hen mod Flankerne og vende fortrinsvis nedad (Siden d i D, Carios «Bauchseite»). Bladformen 
er noget forskjellig selv paa samme Skud, hvad Figurerne vise; navnlig blive Bladene 
altid sukcessivt længere ud mod Spidsen (se A), og dernæst ere Bugbladene altid forskjellige 
fra de flankestillede (Rygbladene), idet de ere mere ægdannede eller omvendt ægdannede 
og afrundede i Spidsen samt symmetriske, med en smal paa begge Sider ens Basis, medens de 
flankestillede dels ere længere (aflange til smalt aflange), dels have en skraat forløbende, 
bred Insertionslinie og ere vredne saaledes, at Oversiden kommer til at vende opad (mod 
Bugsiden); sammenlign v og d i Fig.2 D samt V og D i Fig. 5. 
Fig. 2. Tristicha hypnoides Spr. 
A; et Assimilationsskud med venstre Skrue (5/1). B, C; Dele (ikke Enderne) af to Assimilationsskud (5/). 
D; et ungt Skud fra Rygsiden (d) og fra Bugsiden (v). Æ; Enden af et Assimilationsskud (!§/;). 
F; et lignende (fh). G, H, I; forskjellige Bladformer, af forskjellige Skud. (E. W.) 
Bladene påa Assimilationsskuddene staa i Regelen saa tæt, at de tag- 
formet dække hverandre, især hen mod Spidsen (Fig. 2 D osv.). Undersoges Spidsen 
nærmere, vil man finde, at den paa ældre Skud ikke har nogen Stængelspids, men at et Blad 
mere eller mindre nøjagtigt indtager Spidsen, og det synes altid at være et af Rygbladene, 
som indtager denne Plads (se Fig. 2 # og F, i hvilke det med 5 mærkede Blad er det 
øverste). Ledningsstrængene løbe ud i Bladene, uden at nogen Stræng antyder en fejlslaaet 
Stængelspids. Disse Grene ere saaledes et Exempel paa Skud, der normalt begrænses 
uden Blomsterdannelse, som ende blindt. 
