7 Tit 
lignende fandt ogsaa Cario (se hans Fig. 14 og 16), men formodentlig paa yngre, tristike 
Assimilationsskud), og paa dem syntes Bladene at opstaa i Skruestilling. 
Bladene paa disse oprette Skud ere altid smaa og egdannede (Fig. 2 G). 
Bladets Anatomi er behandlet af Tulasne (der f. Ex. har afbildet et Tversnit 
Tab. X, fig. IV?) og af Cario, til hvilke her maa henvises. 
Forgreningen af de oprette, kraftige Skud er det heller ikke lykkedes mig at 
bringe i Overensstemmelse med de almindelige Forhold. Een Ting er tydelig nok, nemlig, 
at alle Grene staa i 2 Længderækker, hvad ogsaa allerede Tulasne har seet («cuncti crebre 
foliosi, subdistiche ramigeri»); se min Fig. 3 A og B, Fig. 4 og Fig. 5. Dernæst kan der 
. jaltfald ofte paavises et vist andet regelmæssigt Forhold, som er tydeligt udtrykt i Fig. 4, 
hvor Grenene ere antydede, men Bladene udeladte. Her findes 
nemlig i Skuddets største Udstrækning altid Grenpar, dannede af NVA; 
en nedre svagere, rent vegetativ Gren (et Assimilationsskud med 3 ESS Cir, 
Rækker Blade) og en øvre, kort, men kraftigere og forgrenet og ee a 
floral, alternerende paa de to Sider; den svagere er paa Figur 4 = ee 
- mærket À, den stærkere R!; man vil se, at der her først nederst a PA 
tilhojre staar et Par saadanne Grene, derefter et lignende tilvenstre N H x 
osv. Grenene ere i det Hele kraftigst paa Midten af Skuddene, KS 5 ce 
men tage af i Styrke baade mod Basis og mod Spidsen, og op 3 LR" 
imod denne synes de svage Grene at forsvinde, saa at kun de Ur 
sterkere blive tilbage. Moderskuddet (af I Orden) voxer iovrigt | R' 
meget langsommere end Sideskuddene, der altid overfloje det og FR 
rage op over det; mellem de kraftige Sideskud ses Moderskuddets  pstiena cn 
ubetydelige Endeparti. Skizze af Grenstillingen 
paa et Skud. (Materiale 
fra Glaziou, Nr. 2205). 
Fig. 3 À og B, der ere tro Gjengivelser af Naturen; i À ses Enden (E.W.) 
Den samme Grenstilling vil let kunne gjenfindes paa 
af et i fuld Blomst værende Skud; kun de kraftigere R!- Grene 
bære Blomster, medens R gjennemgaaende ere sterile Assimilationsskud; B viser Grund- 
delen af et fra en Rod udspringende Skud; det ser her ud til, at der allernederst kun er 
kraftige Skud, A! og B1, der begge have en kraftig, senere maaske blomstrende Ende- 
knop, og forøvrigt bære Assimilationsskud, men at allerede ©! ledsages af en lavere stillet, 
svagere Gren C, at D! paa samme Maade ledsages af D, Et af E, F af F. Den biolo- 
giske Forskjel mellem de to Slags Skud fremgaar af begge Figurerne: de svagere, lavere 
Skud ere blot Assimilationsskud, ugrenede og begrænsede, samt med 3 Bladrækker; de 
kraftigere, højere stillede Skud have samme Bladstilling som Moderskuddet og forgrene sig 
strax, idet de paa den nedadvendte Side afgive et Assimilationsskud (f. Ex. d/, el, fl, Fig. 3 B), 
