112 8 
hvorefter der paa den opadvendte Side følger en kort Gren (d,e,f paa Figuren), der lige- 
ledes er et Assimilationsskud. Endeknoppen vil tilsidst frembringe Blomst. 
I andre Tilfælde er den nedre Gren vel lang og spinkel som ellers, men dog 
kraftigere end den øvre, der endnu er i Knopform, og endelig synes det ogsaa at fore- 
komme, at det er det udelte, spinkle Assimilationsskud, der fortsettes til Skuddets Spids, 
medens det hojere stillede i hvert Par er det, der forsvinder. 
Ogsaa med Hensyn til Grenenes Udspring fra Moderskuddene kan jeg ikke udtrykke 
mig med den Sikkerhed som Cario, der siger, at det «sich meist leicht konstatiren liess, 
Fig.5. Tristicha hypnoides Sprengel (fra Ceara). 
Samme Skud fra Rygsiden (D) og fra Bugsiden (V). De med s betegnede Blade ere opfattede som Stotte- 
blade for det nærmest ovenfor siddende Sideskud. De tre Bladrækker paa Assimilationsskuddene ere betegnede 
m (den mediane, bugstillede), e og à (henholdsvis den ydre og den indre flankestillede, som ere vredne, saa 
at Overfladen vender opad mod Bugsiden); a og f ere de første to Blade paa et Sideskud. (E. W.) 
dass die Verzweigung der Sprosse axillär ist und in der Regel aus den Achseln der 
unteren Sprossblätter vor sich geht», altsaa fra Rygbladenes. Det har oftest for mig set 
ud, som om den nedre af de to Grene (Assimilationsskuddene) stottes af et Blad, der 
sidder paa Flanken, men rykkes mere eller mindre langt ned fra Grenen, medens Stotte- 
bladet for det øverste af de to Skud nogenlunde sidder paa sin Plads, men, som de flanke- 
stillede Blade i Almindelighed, drejet til en Side (Fig. 5; se Figurforklaringen). 
Hvert Sideskud synes endvidere at begynde med to Blade (x og Ai Fig. 5), af 
hvilke det ene hører til de medianstillede Blades Række (Bugsidens), medens det andet 
horer til den ind mod Moderskuddet vendte Rekke af Flankeblade. 
