33 137 
Et storre, tvedelt Blad er omtrent 2 Mm. langt. Det synes ikke at vere alene de dithe- 
ciske, der har den tvedelte Form. Der er ogsaa udelte Blade, og maaske forekomme ogsaa 
flerlappede. 
At Skuddene ere dorsiventrale, har Martius bemærket, og korrekt har han (S. 4) 
skrevet om Bladene: «parte dorsali ... decurrentia». Mine Figurer vise dette; f. Ex. 
Fig. 31 F, der forestiller samme Skud fra Oversiden (Bugsiden), tilhajre, og fra Undersiden 
(Rygsiden); paa Bugsiden ses Bladene nedlobende og forsynede med en skevt befestet, omtrent 
aflang, spids eller but Stipel; se ogsaa Fig. 31 @, A og E. Paa Rygsiden dække Bladene 
hverandre tættere. Denne Skuddets sterke Dorsiventralitet staar aabenbart i Forbindelse 
med, at de (parvist) staa vandret ud fra Redderne og forst noget fra disse baje sig opad. 
Kisellegemer af sædvanlig Form findes almindeligt i Stengel og Blade (Fig. 31 C, D). 
Blomsterne ere efter Martius «terminales», hvilket er rigtigt; Hovedaxen i 
Fig. 32. Mniopsis scaturiginum M. 
A; en Blomst (den ene Stovknap fjernet). B; Basis af Androeceet og Perigonbladene. C; den ene 
Griffel (%/). D; Spidsen af et Perigonblad. Æ; Frugtknudevæggens to inderste Lag; hint er Hudlaget; 
vs, det subepidermale Lag (24/1). (Efter Glaziou Nr. 21997). (E. W.) 
Fig. 31 À bærer Bladene 1—13 og ender med Blomst J, hvis Hylster er det eneste tilbage- 
værende; ZI er et Sideskud fra Kanten af Blad 7. Ligeledes paa Fig. 31 E (hvor 3 er et 
dithecisk Blad) og F. 
Med Hensyn til Blomstens Bygning er intet vesentligt at bemerke; Fig. 32 A viser 
Blomsten med dens to monadelfiske Stovdragere og to liniedannede Perigonskæl. Disse 
ere forholdsvis lange (omtrent halvt saa lange som Androeceet), og de ere byggede af 
navnlig mod Spidsen meget løst liggende Celler, der maa kunne kaldes gitterformet stillede, 
Mellem de to Støvtraade kan der ifølge Martius findes en Tand; jeg har her ikke bemærket 
noget Perigonskæl. 
Kapselstilken kan blive længere end angivet hos Tulasne, nemlig indtil 3 Mm. 
Den lille, næsten kuglerunde, ganske ribbeløse, skæve Kapsel, der bliver 1—1,3 Mm. lang, 
har den sædvanlige anatomiske Vægbygning (Fig. 32 Æ). Naar den er sprunget op, trække 
D.K.D. Vidensk. Selsk. Skr., 6. Rækké, naturvidensk. og math. Afd IX, 2. 18 
