17 171 
Volumen af 1er mættet Damp af de samme Stoffer findes: Journ. of the Chem. 
Soc. Vol. 59, 1891. Samme Sted findes Damptryk- og spec. Volumentabeller for CCl, og 
Sn Cl, samt Eddikesyre. Maalinger findes for 
Asthylalkohol Phil. Trans. 176 Bind, 1886. 
Methylalk. — — 178 — 1887. 
Propylalk. — — 180 — 1889. 
Æther — — 178 — 1887. 
Tabeller over de 10 sammensatte Ætherarter findes: Transactions of the Chem. 
Soc. 53 Bd. 1893. Alle disse Undersøgelser skyldes S. Young, Ramsay og Young eller 
Young og Thomas. ; 
Tillige har jeg af Youngs Undersøgelser fra de sidste Aar brugt Maalinger over: 
Pentan: Journal of the Chem. Soc. April 1897. 
Isopentan: Proceedings of the Phys. Soc. of London. Session 1894—1895. 
Hexan: Journal of the Chem. Soc. Vol. 67, 1895. 
Heptan: Journal of the Chem. Soc. 1898. 
Endvidere er brugt Tabeller over: 
CS, og H,0 efter Battelli. 
CS, findes Physikalische Revue Bd. I og II, 1892. 
Originalafhandlingen findes: Memorie dell” Academ. di Torino ser. 2. Vol. 42, 1891. 
H,0 findes samme Tidsskrift 43 Bind, 1892. 
CO, (Amagat) Annales de Chimie et de Physique 29 Bind, 1893. 
HCT (Ansdell) Chem. News. 41 Bd. 1880. 
Æthylen (Amagat) Ann. de Chimie et de Phys. 29 Bind, 1893. 
Den vesentligste Kilde til Fejl ved disse Maalinger synes — foruden Vanskelig- 
heden ved at faa Stoffet fuldstændig befriet fra andre Stoffer — at vere Vanskeligheden 
ved at holde især de hoje Temperaturer fuldstændig konstante i den ofte ret lange Tid, 
som Maalingerne kræve. Ramsay og Young sige, at den eneste Maade, hvorpaa dette kan 
opnaaes, er at omgive Damproret med Damp af en ren Vedske, hvis Kogepunkt under konstant 
Tryk holder sig uforandret, og hvis Kogepunkter under forskellige Tryk forud ere noje 
bestemte, saa at man ved en Forandring af Trykket paa Overfladen kan variere Temperaturen 
paa bekvem og bekendt Maade. 
Battelli har villet bruge en lignende Metode, men har, saavidt man kan se, ikke 
opnaaet samme Nojagtighed. Hvilke Vædsker han har brugt ved lavere Temperatur, siges 
ikke, men han bemerker selv, at da han stadig fyldte dem ind efter hverandre i samme 
Kar, lykkedes det ham ikke trods al anvendt Umage ved Rensningen at undgaa Tilblanding, 
saa at Temperaturen ikke holdt sig fuldstendig konstant under Kogningen; dog mener 
D. K. D. Vidensk. Selsk, Skr., 6. R., naturvidensk, og mathem. Afd. IX, 3. 22 
