15 297 
Om Arterne af Slægterne Sepiola og Rossia. 
I den foregaaende Skildring af Heteroteuthis dispar (& ripp) ere Bygningsforholdene 
hos denne Slegtsform stedse blevne sammenlignede med dem hos Arterne af de to eldre 
Slægter, og derfor findes nævnt, snart denne, snart hin Art af Rossta og Sepiola; thi disse 
to Slægter vare i Virkeligheden ikke blot Heteroteuthens nærmeste, men ogsaa dens 
eneste hidtil bekjendte Slegtninge. 
Det maa derfor ansés idetmindste for passende, her at medgive en kort Op- 
lysning om, hvad der i Afhandlingen er bleven forstaaet under de anforte Artsnavne, og at 
angive de Kjendemerker, hvorved de vedkommende Former i disse vanskelige Slægter ere 
blevne holdte ude fra hinanden, da de indbyrdes ere hinanden saa lige og saa nærstaaende. 
For at Andre nogenlunde sikkert skulde kunne vide, mellem hvilke Former det da egentlig er, 
at Sammenligningen her i dette Skrift har fundet Sted, kan det vel endogsaa paastaaes at vere 
bydende nodvendigt at give en saadan Veiledning til Genkjendelsen af For- 
merne. — Der er nemlig indenfor begge Slægter et større Antal af Arter, end man har 
veret tilboielig til at antage, og for alle disse Arter ligger der uheldigvis kun utilstrækkelig 
affattede Beskrivelser til Grund, saa at den senere Forfatter næsten aldrig har kunnet gjen- 
kjende eller i alt Fald ikke har gjenkjendt de Former, som hans Forgenger havde havt 
for sig. Derfor er der i Tidens Lob baade under de samme Navne blevet forstaaet helt 
forskjellige Former og under forskjelige Nayne angivet den samme Form, og folgelig 
jevnlig givet nye Navne lil allerede længst kjendte, men miskjendte Former. 
Det er ikke her min Mening at nægte, at der jo allerede fra Naturens Side er lagt 
ret betydelige Hindringer i Veien for en nogenlunde let Erkjendelse af, hvad der indenfor 
disse Slegter horer sammen til én Art og hvad der bor adskilles derfra som en anden Art, 
paa Grund af disse Blæksprutters meget ensformige og bløde, i Spiritus ikke mindre end i 
levende Live, snart sammentrukne, snart forlængede Skikkelser. Men Hovedvanskelighederne 
for en rigtigere Opfattelse af Arterne have Naturforskerne dog selv fremkaldt ved deres 
altfor overfladiske Betragtning af Formerne. Imellem de af dem omtalte Arter have For- 
falterne nemlig som oftest kun fremhævet aldeles uvæsentlige Forskjelligheder i Krop- 
omridsene og i Armlængden, i Farven 0.s.v., Forhold, som ofte kunne have havt deres Grund 
