404 68 
Slægten Cybister er en meget artrig Slægt, som i et Antal af over 70 Arter er 
udbredt i tropiske, subtropiske og varme Egne, hvor den ligesom representerer den i 
palæarktiske og nearktiske saa udbredte Slegt Macrodytes med den nærstaaende Slægt 
Dytiscus; den udger i sig alene en saa skarp og i mange Henseender afvigende Afdeling 
indenfor Familien, at man kunde fristes til at danne en egen Underfamilie for den. Dog 
Cybister er fra gammel Tid henregnet til Dytiscinerne og staar disse ogsaa i hvert Tilfælde 
nermest blandt Vandkalvene. Dernest maa det ogsaa betænkes, at det mest karakteristiske 
Trek, Manglen af Cerci, kun er en Forsvinden af et Organ og ikke noget nyt, som kommer til. 
Det vil dog vere hensigtsmessigt her nærmere at fremhæve flere af Forskellighederne. 
Kindbakkerne ere subulerede, idet deres Spids ikke danner en ligefrem Afsmalning 
af Kindbakke-Legemet, men er skarpt adskilt fra dette, og Forranden desuden markeret 
ved et tyndt Blad, som løber ud i en Spids og er besat med rigelige Børster (Fig. 131 hh); 
samme Blad dækker ogsaa den bageste Del af Kindbakkefuren, canalis cibarius, i dennes 
Forløb bagtil i Kindbakkespidsen. lovrigt udmærker samme Fure sig derved, at dens Rande 
paa en lengere Strekning ere meget fortykkede og stode sammen i Midten, Fig. 132, 
medens de ellers hos Vandkalvene ere meget tynde, og hvor de nærme sig hinanden 
strække sig henover hinanden. 
Hovedets Forrand er i Midten dybt tvefold indskaaren, med mellemliggende Spids 
kortere eller længere udtrukket (efter Art). Hvis man ogsaa tog Hensyn til Pandehjørnerne, 
anguli frontales, som ogsaa springe stærkt frem, blev Hovedets Forrand firfold indskaaren. 
Den dobbelte Rand af Blade, som ordinært danner et Gærde for Munden, er 
her afbrudt ved de dybe Indskæringer, og Bladene hænge ikke lodret ned, men staa 
vandret ud. ' 
Antennerne ere usædvanligt lange og tynde og dernæst hos den voxne Larve 9- og 
ikke 8-leddede, som Schiødte og vistnok efter ham Ganglbauer angiver; at det 8. Led 
er delt i 2 Led vises ogsaa tydeligt af det ved dette Led oversete Vedhæng. 
Paa Overlæben har jeg ikke fundet noget rundt eller rundagtigt Sandseorgan, som 
hos Dytiscini, eller en Sandseflade, area sensoria, i Form af et bag Overlæbens Forrand 
løbende Bælte af Sandse (?) børster, som hos Agabini; derimod findes der her paa Dytisci- 
nernes Sandseorgans Sted en Pensel af lange, tynde Børster (Fig. 131 gg). 
Kindbakkernes Metamer viser foruden den hos Dytiscinerne saa stærkt frem- 
springende Tværrende, som danner den nedre Halvdel af canalis cibarius (Fig. 131 og 
133 ce) svarende til den øvre Halvdel i Pandehjørnerne, et Par tykke, men korte, butte 
Processer, rettede nedad (Fig. 131 og 133 ff). 
Den i Indskæringen af Underlæbens Forrand forekommende Tap er ikke noget 
særegent Stykke (Schiødtes ligula) men kun en Fremragning af selve Underlæben 
(Fig. 131 og 133 a). 
