9 157 
en vandret, tynd Rodgren, som i en Tommes Afstand fra Hovedplanten havde udsendt en 
ny overjordisk Stengel med flere Blade. Alle de nævnte Frøplanter havde iøvrigt Bladene 
angrebne af Cystopus spinulosus de By. 
Ved talrige Dyrkningsforsog, anstillede med Fro‘) af Cirsium arvense, har det for 
det forste vist sig, at de om Efteraaret indsamlede Fro have kunnet spire til enhver 
Tid i hele det efterfolgende Aar, idet altid nogle af de i enhver Maaned udsaaede Fro 
have spiret. Strax efter Modningen af Frugterne spire de hurtigere end senere. Den 
korteste Tid, den unge Plante kan nojes med til at spire op over Jorden efter Udseden, 
er 6 Dage; dette gjaldt f. Ex. om Frø, samlede d. 24. Juli 1872 af en Kurv, hvori de 
fleste Frugter endnu vare hvide og umodne; de faa lysebrune, men endnu temmelig blede 
Frugter bleve saaede samme Dag i Sand, i et Par Liniers Dybde, Urtepotten stillet under 
en Glasklokke og stadig holdt fugtig; allerede den 30. Juli havde en af dem sendt Kim- 
bladene over Jorden. Selv de endnu bløde og hvide Frugter spirede undertiden, naar blot 
Kimen i dem var fuldvoxen; hos disse endnu hvide Frugter sad Fnokken saa fast, at den 
blev siddende paa Frøgemmet, efterat Spiringen var begyndt. Længere hen paa Efteraaret 
og Vinteren varede det gennemsnitlig 1—2 Maaneder efter Udsæden, inden Kimbladene 
viste sig over Jorden. 
Naar Frøene laa nær ved Jordoverfladen, skød den hypokotyle Stængel altid i Vejret 
med fastsiddende Frøgemme om Kimbladene, medens dette i Regelen blev afkastet i Jorden, 
naar de vare saaede noget dybere; dog var dette Forhold ogsaa afhængigt af Frugtens Moden- 
hedstilstand, thi naar Frøgemmet ikke var hærdnet før Udsæden, kastedes det ogsaa sent af. 
De forskellige Former af Tidsler frembyde ikke nogen kendelig Forskel med Hen- 
syn til Spiringsfænomener; dog fortjener det at anføres, at den med de spæde Kurve og 
de smaa Frugter forsynede Skovform (f. gracilis) kun fik halvt saa store Kimblade som de 
sædvanlige Former. 
Den store Forskel, der har vist sig i Spiringshastigheden?), selv naar Frøene 
ere saaede samtidig i samme Slags Jord og udsatte for samme ydre Betingelser, ligger 
navnlig i den forskellige Dybde, hvori de ere saaede. Spiringshastigheden var saa- 
ledes følgende for Frø, saaet d. 9. Juni, med den i Varmegradstabel I angivne Temperatur 
ved Jordoverfladen: 
Frø, saaet ovenpaa Jorden, spirede i 8— 9 Døgn, 
— -— et Par Linier dybt be À 
= — Ne — — - 10—12 — 
— — 2 Tommer — — - 13—18 — 
1) Det bemærkes, at der i hele dette Afsnit, for Nemheds Skyld, og for at anvende den almindelige 
Talemaade, er brugt Ordet «Fro», skønt de paagældende Organer selvfølgelig ere hele Frugter 
(Skalfrugter, achænii). 
2) Efter S. L. (p. 9—15). 
D. K. D. Vidensk. Selsk. Skr., 6. Række, naturvidensk. og mathem. Afd. X. 3. 21 
