160 12 
overfladen), der angives i Varmegradstabel II. — Da Froet d. 14. August, altsaa mere end 
3 Maaneder efter Saaningen, endnu intet Livstegn havde givet fra sig, samledes endel af 
det udsaaede Frø og saaedes paany i god, jævnt fugtig Muldjord (et Par Linier dybt) paa 
et solvarmt Sted; det samme Fro, der for ikke spirede, kunde nu spire i Lobet af en 
halv Snes Dage, tilsyneladende uden at andet havde forandret sig end netop Temperaturen. 
— Det var jo imidlertid muligt, at Spiringen ved dette sidste Forsøg var bleven forhindret 
derved, at der ikke var blevet tildelt Froet den passende Fugtighedsgrad. For at faa Klar- 
hed herover, anstilledes samtidig med det nysnævnte Forsøg folgende: Et almindeligt 
Glas (a) blev i Ÿ/4 af sin Højde fyldt med vandmættet Havejord; et andet Glas (6) fyldtes 
halvt med Vand; begge Glas bleve nu forbundne ved en tyk Bomuldsvege. Ved jevnlig 
Tilgydning af Vand til Glas & opnaaedes, at Jorden i a beholdt væsentlig samme Fugtig- 
hedsgrad. Ovenpaa Jorden i Glas « blev nu Tidselfroet saaet samtidig med og ved samme 
Temperatur som i ovennævnte Forsøg (Varmegradstabel Il). = Froet havde intet Livstegn 
givet fra sig d. 14. August. Ved dette Tidspunkt fiyttedes Apparatet til et solbeskinnet 
Vindue, vendende lige mod Syd. Under disse forandrede Vilkaar spirede Froet let i Løbet 
af en halv Snes Dage. 
Af dette sidste Forsog fremgaar, at det ikke just kan have veret Mangel paa Fug- 
tighed, der i foregaaende Forseg hindrede Froet i at spire, men Mangel paa Varme, 
eller vel rettere ogsaa her i det passende Forhold mellem Varme og Fugtighed. 
Der staar endnu en Del tilbage at oplyse med Hensyn til Fugtighedens Betydning 
for Tidselfroets Spiring, idet det dog maa erindres, at det ved Behandlingen af Sporgs- 
maalet om Jordbundens Betydning er umuligt at abstrahere fra Jordbundens Fugtighed. 
Froet behover selvfolgelig en vis Grad af Fugtighed for at kunne spire. Det er 
sandsynligt, at den Grad af Fugtighed, der i det enkelte givne Tilfelde er mest gunstig 
for Spiringen, bestemmes af Temperaturen. — I rent Brondvand have Frøene spiret efter 
en Maaneds Forlob; de begynde med at synke til Bunds, men efterat den hypokotyle Stengel 
er begyndt at skyde frem, hæves de op til Vandets Overflade: Vægtfylden forandres altsaa 
fra lidt over til under Vandets. — Frø, saaede ovenpaa fugtigt Filtrerpapir og umiddel- 
bart udsat for Sommervarmen, spire, som man kunde vente det, let i Løbet af en 8 Dages 
Tid. — Frø, som bleve saaede i November Maaned i en Urtepotte, fyldt med rene Bøge- 
savspaaner, frembragte kraftige Kimplanter i Løbet af en Maaned. — Frø, nedsænkede 
i Dynd (9: Jord, der vedblivende er mættet med Vand), spire ikke ved almindelig Sommer- 
temperatur. Ved Forsøg herover anvendtes det tidligere omtalte Apparat, bestaaende af 2 
Glas, som bleve forbundne ved en Bomuldsvæge; Vandet i det ene Glas blev stadig holdt 
omtrent lige med Jordhøjden i det andet. Glassene stilledes d. 9. Juni paa et solvarmt 
Sted (Friland); de følgende 17 Dages Temperatur findes angivet i Varmegradstabel I. Intet 
