164 16 
II. Froplanten i det første Aar. 
De fleste Frøplanter"), der have spiret ved Foraarstid og udviklet sig under gun- 
stige Væxtvilkaar Sommeren igennem, danne et kraftig grenet, blomstrende Lovskud, der 
kan naa en Højde af 2’ eller derover. Hovedaxen ender i en Kurv og bærer ialt 20—30 
Lovblade. De nedre Stengelstykker ere saa korte, at der tilsyneladende dannes en Roset; 
opadtil tiltager Stængelstykkerne i Lengde indtil et Maximum, hvorefter de atter aftage til 
et Minimum tet under Kurven. I Hjornerne af alle Stengelblade efter Kimbladene an- 
legges Knopper, af hvilke de nedre dog ikke udvikles til Grene, medens de ovre danne 
Lovskud og de alleroverste af dem naa frem til Dannelsen af Kurv. Der er lovmessig Sam- 
menheng mellem Udviklingen dels af Hovedaxen og Sideaxerne, dels af disse sidste indbyrdes. 
Som Hovedregler i denne lovmessige Sammenheng kan angives folgende: 1) Hver Side- 
axe udvikler, forinden den danner Kurv, i det mindste ligesaa mange Lovblade som den 
Del af den relative Hovedaxe, der ligger ovenfor Sideaxens Insertion. 2) Jo hojere en 
Gren er stillet paa Hovedaxen, jo mere fremskyndes dens Udvikling. Dette sidste viser sig 
navnlig deri, at Kurvene udfolde sig temmelig regelmæssig i nedstigende Orden; først 
blomstrer Hovedaxens endestillede Kurv, derpaa den overste Sideaxes endestillede Kurv osv. 
nedad fra Gren til Gren. Undtagelser fra de to givne Regler findes; navnlig ere Und- 
tagelser fra den sidste ikke sjældne, f. Ex. det Tilfælde, at en lavt stillet Gren kan ud- 
vikle sig vesentlig til samme Fylde og nesten ligesaa hurtig som Hovedaxen. Enhver Fro- 
plante, der har spiret ved Foraarstid og udviklet sig en Sommer igennem under gunstige 
Vextbetingelser, sender sin Hovedrod flere Alen ned i Jorden. Hovedroden tiltager i Tyk- 
kelse nedefter og naar i den Henseende sit Maximum omtrent 6—9 under Jordoverfladen. 
Paa Hovedroden udvikles Sideaxer af forskellig Art; disse skulle nn omtales i den Række- 
folge, hvori de forekomme. 
A. En talrig Mengde tynde, korte (kvarterlange eller kortere), ret livlig grenede 
Rodder begynde meget tidlig at udvikle sig paa Hovedroden, medens den endnu kun er 
') Vesentlig efter S. L. (p. 16—19). 
