17 165 
faa Dage gammel. De udvikles oprindelig temmelig regelmessig i nedstigende Rekkefalge ; 
senere bryde imidlertid unge Rodder frem dels mellem, dels ovenfor de ældre. De ud- 
vikle sig altid livligst paa den Del af Froplanten, der ligger umiddelbart under Jordover- 
fladen, ogsaa paa den underjordiske Del af Kimstængelen. De Rodder, hvis Forhold her 
ere fremstillede, kunne benævnes Erneringsrodder, da deres Funktion udelukkende er 
den at virke for Plantens Ernering. 
B. Naar den kraftige Freplante er omtrent 1 Maaned gammel, viser der sig paa 
den ovre Del af Hovedroden enkelte halvkugleformede Smaaknuder; ud af den enkelte lille 
Knude treder snart en Stengelknop. Hermed er Begyndelsen sket til den merkelige 
Knopdannelse paa Roden, ved hvis Hjælp den engang af Froet spirede Plante kan 
fortsette Tilverelsen uden nogen bekendt Grense. Naar Planten er bleven 4—5 Maaneder 
gammel, viser der sig nesten altid et betydeligt Antal saadanne Knopper, som snart sidde 
tettere, snart mere fjernede, lige op til den hypokotyle Stengel. Disse Stengelknopper, 
dannede paa Hovedroden, blive ofte staaende i Jorden (dækkede af skelformede Lavblade) 
uden at udvikle sig til Grene; i andre Tilfelde sker det dog, at en eller flere af dem i 
Sommerens Løb voxe ud til kraftige, blomstrende Skud, der i Fylde ikke give Hovedskuddet 
noget efter, hyppigst dog, hvis dette, strax medens det er ungt, paa en eller anden Maade 
er blevet hemmet i Udviklingen. 
Det af en Stengelknop fra Roden udviklede Skud er kun forskelligt fra Fraplantens 
Hovedskud derved, at dets underjordiske Del, Rodstokken, er dekket af skelformede Lav- 
blade, medens Kimstengelens underjordiske Del er nogen. De nævnte Skæl sidde i regel- 
mæssig Spiralstilling; de ere brunlige, navnlig i Spidsen morkfarvede; de nederste, som 
svare til de yderste i Knoppen, ere helrandede og sidde tet, medens de ovre ere rand- 
haarede eller tornet-tandede, tiltagende i Størrelse og indbyrdes Afstand opadtil, saa at de 
øverste Internodier blive '/2—1“ lange. Fra den nederste Del af det fra Roden udsendte 
Lovskud sker der livlig Udvikling af Ernæringsrodder, oprindelig nogenlunde regelmessig 
i opstigende Rækkefolge, senere mere uregelmessig. — Saadanne Stængelknopper, som 
her er omtalte, anlægges altid hun paa Froplantens Rod, aldrig paa den underjordiske 
Del af Kimstængelen. 
C. Hen paa Sommeren udvikler Frøplantens Hovedrod endnu et System af Rød- 
der, der i mange Henseender er forskelligt fra de tidligere omtalte «Ernæringsradder», og 
som — efter deres væsentligste Funktion — kunne betegnes som «Formeringsrødder». 
Disse Rødder, der udsendes fra Hovedroden i et Antal af 1—4 og i en meget forskellig 
Dybde (fra et Par Tommer indtil en Alen), krybe først et kortere eller længere Stykke, 
indtil flere Alen, hen under Jordoverfladen for derpaa at sænke sig næsten lodret i Jorden. 
Hvad Rodens Væxtretning angaar, medens den kryber, da er det meget sjældent, at den 
er horizontal, endnu sjældnere nedadstigende lige til Krumningen, men det almindelige er, 
D. K. D. Vidensk. Selsk. Skr., 6. Række, naturvidensk. og mathem. Afd. X. 3. 22 
