182 34 
som Rodstokke, der vare gennemtrængte af Snyltesvampens Mycelium, syntes stedse at 
vise Tilbøjelighed til ejendommelige uregelmæssige Bugtninger, Spiralvridninger og afvi- 
gende Forgreninger. 
For at prøve Livskraften hos Tidselens overjordiske Dele afskar jeg den 22. Maj, 
fra et nogle Tommer over Jorden siddende Bladhjørne, et Grenskud af et Par Tommers 
Længde, med en Stump vedhængende Stængel, plantede samme i en Urtepotte, fyldt med 
sandblandet Jord, og omgav det med et omvendt stillet Glas for at beskytte det mod for 
stærk Udtørring. Grenen voxede godt, slog Rødder og var frisk og kraftig indtil midt i 
Juni, da jeg besaaede Bladene temmelig stærkt med Uredo-Sporer af Puceinia suaveolens. 
2 Dage efter begyndte Bladene at sortne, og tredje Dagen efter var hele den spæde Plante 
raadden og næsten opløst, hvortil jeg ikke kunde indse anden Grund end et altfor pludse- 
ligt og stærkt Angreb af de talrige spirende Sporer. 
For påa nærværende Udviklingstrin at prøve, hvilken Indvirkning en Bortskæring 
eller Beskadigelse af de overjordiske Dele af Tidselen maatte have, foretog jeg blandt andet 
følgende Forsøg med 4 Exemplarer i Tidselhaven, som jeg mærkede med Pinde paa føl- 
gende Maade: À) et sundt Exemplar, som blev afskaaret i Jordskorpen, B) et dito, hvis 
Endeknop afskares, C) et af Tidselrust angrebet Exemplar, som blev afskaaret i Jord- 
skorpen, D) et dito, hvis Endeknop afskares. — Alle 4 Exemplarer voxede frodig videre. 
Det viste sig saaledes f. Ex. 3 Uger derefter (d. 18. Juni), at A havde skudt 3 nye overjor- 
diske Stængler eller rettere Grene fra den underjordiske Stengel (den vertikale Rodstok) 
af en halv Fods Højde, alle udmærkende sig ved at være meget stærkt og tæt haarede, 
samt ved at Bladene kun vare lidet indskaarne og næsten flade. B havde fra samtlige 
overjordiske Bladhjørner udskudt kvarterlange kraftige Grene; Saaret var lægt lige i Over- 
fladen og Stængelen var ikke visnet ned under Snittet. C havde skudt 4 nye mere end 
6” over Jorden ragende Skud fra den underjordiske Stængel, alle i samme Grad som den 
bortskaarne Stængel angrebne af Rust, og tilmed baade med Spermogonier og Uredo. De 
havde fra den tilbageværende Del af Stængelen udsendt 3 fodlange, ranke næsten lodrette 
Grene fra Bladhjornerne, alle angrebne af Rusten i begge dens Former. 
Den 8. Juni optalte jeg samtlige overjordiske Tidselstængler (uden at medregne de 
mange Forgreninger fra en og samme Rodstok hos en Del af de rustsyge Planter) paa et 
mindre Stykke af Tidselkvarteret, nemlig paa et Areal af 130 D’ (13° langt og 10° bredt). 
Heri fandtes ikke mindre end 520 «Tidsler», hvilket altsaa giver 4 overjordiske Tidsel- 
stængler for hver Kvadratfod eller ialt 9600 Tidsler paa hele Tidselkvarteret, som var 
lidt over !/; Skæppe Land. Paa en Tønde Land vilde der altsaa kunne trives 224000 
Tidsler. Alle Tidslerne, med Undtagelse af de rustsyge, lignede hverandre fuld- 
stændig i hele Dragten, Stængelens og Bladenes Form, Beklædning, Farve osv. Stæng- 
lerne vare alle friskgrønne, butkantede, svagt haarede, men opadtil aldeles glatte. Bladene 
