200 52 
saadanne Grofter; den var til Stede i Jordsmonnet, lenge for Grøften blev gravet. — Naar 
man en hel Sommer igennem med en Maaneds Mellemrum vedblivende afstikker Lov- 
skuddene paa saadanne Tidsler, ville bestandig nye bryde frem, indtil ved Efteraarstid den 
lave Temperatur forhindrer det. 
En ældre ‚Tidselrod er i Stand til at sende Skud op til Jordoverfladen fra en Dybde 
af i det mindste et Par Alen; men der kan, bl. a. af de tidligere meddelte Forsøg med 
Kimplanter, sluttes, at der for hver Rod og hvert Rodsystem gives en Grænse for, hvad 
der kan presteres i Henseende til Skududvikling. Jo svagere Roden er, jo lavere ligger 
denne Grense. 
Endnu skal anfores folgende lille Forsog: Naar man i Forsommeren trekker et 
kraftigt Tidselskud op af Jorden, vil det sædvanligvis losne sig helt nede ved Moderroden; 
denne, der er saaret, sender hurtig 1—flere kraftige Skud frem til Jordoverfladen, selv om 
den ligger temmelig dybt i Jorden. Trekker man atter disse op, sendes en ny Generation 
af Skud frem. Dette kan gentage sig endnu et Par Gange i Lobet af Sommeren; de for- 
skellige Generationer ere dog en Del forskellige indbyrdes; bestandig blive de svagere, og 
de sidste ere endog meget svage. — Det vil af Forsoget ses, at Rodens Udholdenhed ve 
er stor, men at dens Evne til at opsende Skud fra Dybden dog tager af i en meget kende- 
lig Grad. — Indskrenker man sig til kun 1 Gang at trekke de fra en kraflig Rod ud- 
viklede Skud op, da ville de erstattende Skud, som den saarede Rod hurtig sender frem, 
kunne opnaa en meget kraftig Udvikling i den folgende Del af Sommeren, om de naturlige 
Væxtvilkaar ellers tillade det. 
B. Jordartens og Fugtighedsgradens Indflydelse. 
Jordbundsforholdene her i Landet ere ret komplicerede. De almindelig fore- 
kommende Jordarter ere vel kun 4: Ler, Sand, Torv, Kalk, men ikke desto mindre 
frembyder Jordskorpen i dens naturlige Sammensetning megen Variation — Jordskorpen 
blot regnet til en Dybde af 4—8’. Dels forekomme Jordarterne ofte blandede i de for- 
skelligste Forhold; dels findes de ofte lejrede lagvis, f. Ex. et Lag Tory ovenpaa Ler eller 
dannende afvexlende Lag af Tory og Ler; dels endelig kunne Lagforholdene yderligere kom- 
pliceres, naar der i et af Hovedlagene optræder flere mindre Lag, f. Ex. tynde Gruslag i Leret. 
Hertil kommer endnu, at de ferreste Dele af Landet ere uberorte af Agerdyrkningen, saa- 
ledes at Sand og Ler i Overfladen i Regelen er forandret til henholdsvis Sandmuld og Lermuld. 
I det enkelte at folge Marktidselens Vext paa en saa forskellig Jordbund, er et 
meget vanskeligt Arbejde, væsentlig paa Grund af, at der til en sikker Besvarelse af de 
enkelte Spørgsmaal kræves et uhyre Materiale; men der gives næppe nogen indenlandsk 
Plante, hvis Væxt under forskellige Jordbundsbetingelser det er mere taknemmeligt at stu- 
