55 203 
speciel Jordart, uden da for saa vidt som Sten- og Luftgange kunne være mere hyppige i 
én Jordart end i en anden. — Hvad Rodens Overflade angaar, da er det af dens Udseende 
ikke muligt at slutte noget med Hensyn til, hvilken Jordart Roden har voxet i. Overfla- 
dens Form bestemmes vel ved det omgivende Medium, men simpelt hen paa den Maade, 
at den, hvis det omgivende Medium er meget blodt, intet kendeligt Aftryk modtager af 
Omgivelserne; er derimod det omgivende Medium fuldt af haarde Smaaklumper, frembringer 
hver af disse, for saa vidt de komme i Beroring med Roden, et Indtryk i dens Overflade. 
Man vil i Ler som i Sand, i Torv som i Kalk (alt efter den nærmere Beskaffenhed) finde 
saavel fuldkommen glatte, trinde Rodder som ogsaa Rodder, der ere fulde af Buler 
og Rynker. 
Den Dybde"), hvori de vandrette Rodgrene ligge, er forskellig og retter sig 
efter Jordbundens Beskaffenhed og andre ydre Forhold, men er næsten stedse den samme 
for Flertallet af Exemplarer paa samme Mark eller overhovedet samme Lokalitet. Jo dybere 
og porosere Muldlaget er, desto dybere vil man i Regelen finde, at «Foden» ligger. Findes 
den raa Undergrund og navnlig det stive dede Ler i ringe Dybde, finder man, at de vand- 
rette Rodgrene arbejde sig omkring paa Grensen af de fastere og porosere Dele af Jord- 
bunden. Paa almindelig lermuldet Agerjord viser det sig i Regelen, at de krybende Rod- 
grene ligge 8—9” dybt; at disse Dele, som jo ere bestemte til Overvintring og derved til 
Individets Vedligeholdelse og Formering, netop ligge i den angivne Dybde i Agerjorden, 
har vel sin Grund i, at den for Knopdannelsen fornødne Luft trænger ned hertil, ligesom 
ogsaa, at de i Haver, der sædvanlig have et noget tykkere, porost Muldlag, sædvanlig findes 
i lidt større, nemlig i 10—12” Dybde. At Beliggenheden er afhængig af den Dybde i Jor- 
den, til hvilken Luften har let Adgang, synes ogsaa at fremgaa deraf, at de dybere lig- 
gende vertikale Rødder ikke normalt skyde Knopper, men derimod meget vel kunne gore 
dette, selv i flere Fods Dybde, saasnart Jorden bortgraves saa meget at Luften kan faa 
Adgang til disse Rodder, hvilket man let kan iagttage overalt ved dybere Grofter, Mergel- 
grave eller blottede Skrenter, og hvorpaa ogsaa specielle Exempler ere omtalte ovenfor, 
under Afsnittet om Tidsel-Forsogshaven. 
Paa aabne Skovsletter og paa Overdrev med tyndt Muldlag og magert, gruset og 
stenet Underlag kunne de vandrette, knopdannende Roddele træffes liggende hojere oppe 
end paa noget andet Sted, ja undertiden naaende lige til Jordoverfladen, saa at der slet 
ikke findes nogen Rodstok, men den overjordiske bladberende Stengel udgaar umiddelbart 
fra Roden. I stærkt porøse Jordlag kan Foden derimod ligge overordentlig dybt; dette var 
saaledes Tilfældet i den tidligere (p. 54) nævnte Kalktufdannelse ved Vejstrup Aa paa Fyn. 
Dannelsen er udbredt over et Areal af flere Tusinde Kvadratfod, i et skovbevoxet Dalstrog, 
1) Efter E. R. 
