63 211 
Sand 
Sand. 
med Sand til omtrent 2 Alens Dybde viste Forholdet sig saaledes: 
Nr. 4. Paa en sandet Mark (Bygmark, Gammelse, Mierlose pr. Ringsted) 
Fra en Dybde af Ye Kv. udgik 10 Skud | 
=) =) Weal - — 51 — Middeltal 
- - — - 1% - — 35 — af 100 Skud: 
un ee ER | 1,17 Kv. 
- - — - 12 -  — 1 — 
Det ejendommelige her er navnlig det, at det overvejende Antal af Rodderne 
kryber i langt ringere Dybde end paa Ler eller Torv. Det maa dog bemærkes, at 
jeg for at faa det fulde Antal Skud her har maatte medtage en Del svagere Skud, og end- 
videre, at Plojningen paa los Sandjord er meget hojere end paa Ler- eller Torvejord; at 
imidlertid ikke dette sidste alene er Skyld i, at Rodderne her krybe forholdsvis hojt i Jor- 
den, men at det ogsaa, og det for en meget vesentlig Del, skyldes Jordbundens Art, vil 
blive indlysende af det følgende. 
Kalk 
Kalk. 
(«Hvidler») mange Steder helt frem i Jordoverfladen; det øvre Kalklag bliver imidlertid ved 
Dyrkning farvet graat. Dette øvre graalige Pløjelag er af en temmelig løs Beskaffenhed, 
om Sommeren næsten som Aske. Tæt under Pløjelaget dannes Jordbunden af en ikke 
synderlig fast, snehvid Kalkjord, hvori findes et stort Antal større og mindre Kalkknolde. 
Først i en Dybde af omtrent 2!/> Kv. bestaar Jordsmonnet af en tilsyneladende sammen- 
hængende og meget haard Kalkmasse, som Hakken kun Tomme for Tomme kan gennem- 
bryde; denne haarde Masse fortsætter sig imidlertid ikke ned til nogen stor Dybde; tvært- 
imod er Jordbunden allerede ca. 3° dybt mere medgørlig, og derfra bliver den gradvis 
blødere. Paa højere liggende Steder træffer man vel ikke Vand i 7’ Dybde, men i mere 
lavtliggende Strøg træffes det allerede i en Dybde af ca. 5° (sidst i September). Paa denne 
Jordbund fandt jeg Forholdet saaledes: 
Nrwo: Paa Marker tet op til Alindelille Fredskov træder den hvide Kalk 
Fra en Dybde af Y2 Ky. udgik 4 Skud 
I - — 36 — Middeltal 
11/2 - — 4 — af 100 Skud: 
- - — -2 - — 13 — | 1,36 Kv. 
2 
Is = = D — 
