212 64 
Forholdet er væsentligt ligt det paa højtliggende Leragre, dog er Middeltallet lidt 
lavere. Intet Skud udgaar fra den haarde Kalk; næsten alle Rodder krybe i den underste 
Del af Plojelaget, tilnærmelsesvis i samme Dybde. 
Med de foregaaende Undersogelser som Udgangspunkt ville vi nu se, hvorledes 
den Dybde, hvori Rodderne krybe, forandrer sig, naar Jordbundens Art og Sammensætning 
forandrer sig. 
Nr. 6 ser Jordbundsforhold Den Imi igt i 
r. 6. Biadt) fugtigt Ler. ordbundsforholdet Ber er ganske almindeligt i de 
storre eller mindre Torvebassiner her i Landet, og det er ikke vanskeligt at finde Steder, 
hvor Leret i længere Udstrækning bevarer det nævnte Stillingsforhold til Torven. Paa en 
saadan Jordbund (Havreager, Thostrup pr. Ringsted; Grundvandets Stand sidst i September 
ca. 3°) viste Forholdet sig saaledes: 
Fra en Dybde af t Kv. udgik 14 Skud 
- - — -1h- — 17 — 
- = — -2 - — 38 — 
Se oe DG a ee I Middeltal 
Sos ses sf = — 8 — af 100 Skud: 
SUITE, POAT oS EN 3 — ca. 2 Kv. 
Ep PPT har ee i MR ie DEN we 
- > — - 42-0 — 2 — 
ee REESE Lee 
Ved Sammenligning med Forholdet paa en Jordbund, hvor Torven naar meget dybt 
(sml. Nr. 3), viser det sig, at Rodderne krybe kendelig dybere. Det samme viser sig ved 
en Sammenligning med Forholdet paa en Jordbund bestaaende af fugtigt Ler (Nr. 2). Paa 
den Jordbund, der omtales, udgaar det langt overvejende Antal af Skuddene fra den overste 
Del af Leret, eller rettere fra Grensen mellem Leret og Torven; Redderne synes vanske- 
lig at kunne overstige denne Grense. Det ligger ner at antage, at Grunden er den: Rod- 
derne soge Leret fremfor Torven. 
Torv 3 Kv. 
NIT rer Hvis Leret nu, idet vi tage det foregaaende Forhold til Ud- 
gangspunkt, synker dybere ned, forandrer Røddernes Dybdeforhold sig og nærmer sig atter 
lil det, der viser sig paa en Jordbund, hvor Tørven strækker sig meget dybt. Paa Jord- 
bund, hvor Leret laa ca. 3 Kv. dybt (samme Havreager som omtalt under Nr. 6), var For- 
holdet saaledes: 
