67 215 
med Nr. 3 viser en iojnefaldende Forskel, idet paa ren Torvejord et betydeligt Antal Skud 
udgaar fra en Dybde af 2 Kv. og dybere, her ikke et eneste. Sammenlignes endvidere 
ovennævnte Forhold med Forholdet paa en Jordbund, bestaaende af et tyndere Torvelag, 
hvilende paa blødt Ler (Nr. 6), hvor jo det langt overvejende Antal Skud udsendes fra en 
Dybde af 2 Kv. og dybere, såa ser man, at Tidselrødderne i det ene Tilfælde sky den 
haarde Kalk og søge den bløde Tørv, medens de i det andet Tilfælde forlade Kalken og 
søge ned i det fugtige Ler. 
Før vi søge at uddrage de almindelige Resultater af de meddelte Undersøgelser, 
ville vi endnu søge en Besvarelse af det Spørgsmaal: Hvilken Indflydelse har det 
paa de krybende Rødders Dybde, at Jorden dyrkes? Først naar dette Spørgs- 
maal er besvaret, ville vi blive i Stand til nogenlunde sikkert at dømme om, hvorledes 
Røddernes Vext er paa forskellig Jordbund. 
For at faa Besked om, hvilken Indflydelse Pløjning har haft i de ovennævnte 
Tilfælde, har jeg undersøgt nogle Steder med upløjet Jordbund: 
Nr. 11. vel (udyrket, højtliggende, tør Grund, Skov, Mierløse pr. Ringsted). 
Fra en Dybde af 1/2 Kv. udgik 18 Skud 
aan ml - — 39 — Middeltal 
= - — -1/ - — 28 — af 100 Skud: 
- - — -2 - — 11 — | 1,22 Kv. 
- - — - U - — 4 — 
Det viser sig, at Rodderne her krybe ikke lidet hojere end i Tilfelde Nr. 1 (en 
Jordbund, der var opdyrket, men i andre Henseender svarede til nærværende); hvad der 
især bringer Middeltallet til at synke, er det, at en større Del af Rødderne krybe i endog 
meget ringe Dybde, udsendende Skud, ikke svage, men store kraftige Skud; noget lignende 
finder ikke Sted ved Nr. 1, hvor særdeles faa af de kraftigere, blomstrende Skud (som alene 
ere anvendte til Beregningen) have deres Udspring ner Jordoverfladen. Det ligger meget 
ner at antage, at den Forskel, der viser sig mellem Roddernes Vextforhold i de to Til- 
fælde, fortrinsvis skyldes den Omstendighed, at Rødderne i nærværende Tilfælde voxe ganske 
uforstyrret i den Dybde, der behager dem mest, medens i Nr. i Ploven og Harven sønder- 
skære og tildels fjerne de krybende Rødder, der naa op i Pløjelaget. Det kan her be- 
mærkes, at de ved Bestemmelsen af Middeltallet udeladte svage Løvskud, der i Sommerens 
Løb kun naaede at danne Løvbladrosetter, for største Delen ved Udgravning om Efteraaret 
viste sig at udgaa fra Rødder, der krøbe meget højt — i Pløjelaget, 9: fra Rødder, der 
havde udviklet sig i Pløjelaget samme Sommer. 
28* 
