69 217 
Middeldybden, hvori Rødderne krybe, er altsaa kun 3—4”. Skønt nu det, at Jords- 
monnet skraaner nedad, vel kan have haft endel Indflydelse paa Forholdet, saa forekommer 
det mig dog, at man ved Sammenligning med Nr. 5 og Nr. 12 tor drage den Slutning, at 
Tidselrodderne i Tilfælde Nr. 5, hvis Kalkjorden ikke havde været pløjet, vilde have krobet 
hojere i Jorden, vesentlig fordi Jordbunden da havde veret haard i ringere Dybde. 
Jeg maa af disse Exempler slutte, at Plojning (og Harvning) virkelig jager Tidsel- 
rodderne dybere i Jorden. Ved en Betragtning af de enkelte Tilfælde viser der sig imid- 
lertid en væsentlig Forskel mellem den Indflydelse, Plojningen har paa én Jordbund, og 
den, den har paa en anden; thi dels gives der Jordbundsforhold, hvor Rodderne vanskelig 
vilde kunne drives synderlig dybere i Jorden, f. Ex. hvor et Torvelag hviler paa haard Kalk 
(sml. Nr. 10), dels gives der Tilfælde, hvor Rodderne allerede krybe saa dybt, at Virkningen 
af Plojningen bliver umærkelig (sml. f. Ex. Nr. 3 og Nr. 6), dels endelig er den Dybde, hvori 
der plojes, meget forskellig, paa sandet Jord saaledes sædvanlig kun 3—4”, paa leret Jord 
sædvanlig 6—8” dybt. 
Virkningen af Jordpaafyldning undersøgtes i følgende Tilfælde: 
Fyld (Ler) ca. 11/2 Kv. 
Oprindeligt Jordsmon: Ler. 
Nr. 14. Paa en Jordbund, bestaaende af fugtigt Ler, 
noget blandet med Tory («Enghaven», Mierlose, Thostrup Sogn pr. Ringsted) var der i 
Efteraaret 1870 fyldt et omtrent 11/2 Kv. højt Lag af lerblandet Muldjord. Ved Udgravning 
i Efteraaret 1872 viste Roddernes Dybdeforhold sig saaledes: 
Fra en Dybde af */2 Kv. udgik 0 Skud 
A RE SR PERS ee 
= = —  - lis = - — 
EEE ET a 
Middeltal 
af 50 Skud: 
22 NE 
ee Os diet 
De 
it DD OFT CW 
er i ag | VRR EN Le aes 
Dette Forhold maa navnlig sammenlignes med Nr. 2. Efter 2 Aars Forløb have 
Rodderne endnu ikke hevet sig i nogen kendelig Grad; det er sandsynligt, at der maa 
hengaa en hel Aarrekke, inden de atter indtage den Stilling, der ifolge Jordbunden er 
dem naturlig. 
