218 70 
Det Spørgsmaal, om det øvre Jordlags Forvandling til Muld har nogen kendelig 
Indflydelse paa de krybende Tidselrodder, er meget vanskeligt at besvare. Foruden de 
tidligere (p. 22) omtalte Forsøg med Frøplanter, der udviklede næsten alle deres Formerings- 
rødder i fed Havejord fremfor i Sand, hvad enten Havejorden laa i et tyndt Lag ovenpaa 
Sandet, eller Sandet i et tyndt Lag ovenpaa den, kan jeg kun give faa Bidrag dertil. Efter 
Forsøget med Frøplanterne kan jeg imidlertid ikke tro andet, end at det er berettiget at 
antage, at Grunden til, at Tidselrødderne krybe forholdsvis saa højt paa Sandjord (den Ind- 
flydelse, den «høje» Pløjning har, ufortalt), for en Del er den, at Rødderne søge den rela- 
tivt «fedeste Jord», der påa sandet Jordbund findes øverst. Denne Antagelse er ogsaa i 
ret god Samklang med de ikke faa andre Exempler paa, at Rødderne ligefrem søge én 
Jordart fremfor en anden. 
At Jordens Gødning, Mergling osv. ikke har nogen kendelig Indflydelse paa den 
Højde, hvori Rødderne krybe paa tørvede Marker, synes klart ved Sammenstilling af For- 
holdene, som de fremtræde i Nr. 3, 6 og 7; dog maa man her erindre, at saadanne Mar- 
ker — de fleste i det mindste — kun faa Aar have været dyrkede som Agre. — Ligesaa 
lidt kan jeg antage, at Mulddannelsen paa lerede eller kalkholdige Marker har nogen 
kendelig Indflydelse paa Roddernes Kryben, om jeg end kender Tilfælde, der ved første 
Blik synes at tale for noget saadant; et sligt Tilfælde var følgende: 
Muld ca. 4 Kv. 
Sandblandet Ler. 
Muldlagets usædvanlige Tykkelse paa dette Sted havde sin Grund i Paafyldning af Jord, et 
Nite Lb: (Klokkerens Lod, Thostrup By pr. Ringsted, Vintersæd.) 
Foretagende, der var udfort for mere end 50 Aar siden i Anledning af en Bondegaards 
Nedrivning og Flytning. Jordsmonnet var sort og blødt til henimod 2’ Dybde, dog ikke 
af ganske ren Sammensetning; hist og her var der indblandet Sand og Ler. Paa denne 
Jordbund viste Forholdet sig saaledes: 
Fra en Dybde af 1 Ky. udgik 18 Skud 
- - — - 1 - — 4 — 
IR A gy TA Middeltal 
LS VE en a ot af 100 Skud: 
HERE ee je NET 1,79 Kv. 
= = — - 34/2 - — Mu 
I det dybe, lose Muld laa Rodderne i det hele i en betydelig storre Dybde, end 
Tilfældet er paa en almindelig tor Lermark (sml. Nr. 1). Man vilde maaske heraf slutte: 
holder Mulddannelsen sig til Jordsmonnets øverste Parti, krybe Rødderne som Følge deraf 
højt; gaar Muldlaget meget dybt, gaa Rødderne ogsaa dybt, da her nu ingen Grund er for 
dem til at søge saa højt op i Jordskorpen. Denne Slutning vilde være falsk. Grunden til, 
