71 219 
at Rodderne i det her omtalte Tilfælde gaa forholdsvis saa dybt (eller rettere: ere mere 
spredte i Jordlaget end sædvanlig paa Lerjord), er simpelthen den, at Jordsmonnets Under- 
lag her er bladere og lettere gennemtrængeligt. 
Til Slutning gives her en kort Oversigt over de almindelige Resultater, der kunne 
uddrages af de meddelte Undersøgelser vedrørende Besvarelsen af det Spørgsmaal: Hvilken 
Indflydelse har Jordbundens Art og Sammensætning paa Bestemmelsen af den Dybde, hvori 
Tidselrodderne krybe? 
I. Undergrundens Beskaffenhed har en meget kendelig Indflydelse. 
a. Hvor Undergrunden er tor og haard, krybe Rødderne forholdsvis højt (Middel- 
dybde < 1Y2 Kv.). 
Exempler: 1) højtliggende Leragre (Nr. 1), 2) højtliggende Lerbakker i Skov (Nr. 11), 3) udyrkede, 
tørre Lerskrænter (Nr. 12), 4) Kalkagre (Nr. 5), 5) Grøfteskraaninger bestaaende af ren Kalkjord (Nr. 13), 
6) udyrkede Steder, hvor et Tørvelag hviler paa haard Kalk (Nr. 10). 
b. Hvor Undergrunden er tør og løs, gælder den samme Regel. 
Exempler: 1) sandede Agre, hvor Sandet strækker sig flere Alen dybt (Nr. 4), 2) sandede Agre, hvor 
et tykt Lag Sand hviler paa Ler (Nr. 9). 
c. Hvor Undergrunden er fugtig og blød, krybe Rødderne forholdsvis dybt (Middel- 
dybde > 12 Kv.). 
Exempler: 1) lavtliggende, fugtige Lermarker (Nr. 2), 2) Tørveagre, hvor Tørvelaget er flere Alen 
dybt (Nr. 3), 3) Tørveagre, hvor Undergrunden dannes af fugtigt Ler, der ligger 3 Kv. dybt (Nr. 7), 4) Tørve- 
agre, hvor Undergrunden dannes af fugtigt Ler, der ligger 2 Kv. dybt (Nr. 6), 5) Sandagre med en Undergrund 
af fugtigt Ler, der ligger 1'/> Kv. dybt (Nr. 8), 6) lerede Agre med et ved Fyld forøget Muldlag paa I Alens 
Dybde (Nr. 15). 
II. Den krybende Tidselrod foretrækker betingelsesvis Tørv for Sand og (haard) 
Kalk, men atter Ler fremfor Tørv. 
a. Hvor Jordskorpen til en Dybde af ca. 2 Kv. dannes af 2 Lag af forskellige 
Jordarter, ville Rødderne fortrinsvis søge den Jordart, de ynde bedst. 
Exempler: 1) Hvor 1 Kv. Tørv hviler paa Ler, krybe næsten alle Rødder dybere end 1 Kv. 2: i 
Leret (se p. 22); 2) hvor 2 Kv. Tørv hviler paa Ler, kryber det langt overvejende Antal Rødder 2 Kv. dybt eller 
dybere 9: i Leret (Nr. 6); 3) hvor 1 Ky. Sand hviler paa Ler, krybe Rødderne næsten alle dybere end 1 Kv. 
9: i Leret (se p. 22); 4) hvor 1 Kv. Ler hviler paa Sand, krybe næsten alle Rødder højere end 1 Ky. 9: i Leret 
(se p. 22); 5) hvor {'/2 Kv. Sand hviler paa Ler, kryber det langt overvejende Antal Rødder 11/2 Kv. dybt eller 
dybere 9: i Leret (Nr. 8); 6) hvor 1 Kv. Sand hviler paa Tørv, krybe Rødderne fortrinsvis dybere end 1 Kv. 
2: i Tørven (se p. 22); 7) hvor 1!/2 Kv. Tørv hviler paa (haard) Kalk, krybe alle Rødder i en Dybde af ca. 11/2 Kv. 
eller højere 9: i Tørven (Nr. 10). 
b. Hvor Jordskorpen til en Dybde af ca. 4 Kv. dannes af 2 forskellige, lagvis 
over hinanden lejrede Jordarter, af hvilke den, som Rødderne ynde bedst, ligger underst 
og gradvis sænker sig — dér ville Rødderne følge denne, saaledes at deres Middeldybde 
bliver større; dog sker dette kun til et vist Punkt (beliggende, synes det, noget dybere 
end 2 Kv. under Jordoverfladen); synker det Jordlag. Rødderne foretrække, endnu dybere 
