93 241 
ethvert kraftigt Lovskud, der bryder frem i Tiden mellem April og Slutningen af Juli, vil 
kunne blomstre. Nogle faa Netter med faa Graders Frost ere nok til at bringe samtlige 
Tidselskud til at visne; ved denne Kuldskærhed afviger C. arvense fra de fleste andre to- 
og fleraarige Cirsium-Arter; imidlertid ere ældre Lovskud dog betydelig mere haardfore 
end Kimplanter (sml. p. 21), og i Tilfælde af en meget mild Vinter maa det antages, at 
Tidselen vil kunne vegetere det hele Aar igennem. 
Da Temperaturen ikke blot vexler med Tiden, men ogsaa med Stedet, er det en 
Selvfalge, at Stedet, hvor et Tidselskud voxer, ogsaa derigennem faar vesentlig Indflydelse 
paa Vextens Livlighed. 
Paa fuldstendig aabne, solvarme Steder vil et kraftigt Skud, der har begyndt 
Vexten i Slutningen af April, allerede kunne naa til Blomstring i Slutningen af Juni; lige- 
som Blomstringen paa saadanne solvarme Steder begynder tidlig, afsluttes den ogsaa tidlig: 
allerede i Begyndelsen af September er de blomstrende Kurves Tal meget ringe. — Paa 
fugtige Steder, navnlig saadanne, der en Tid af Aaret ere oversvommede, er Forholdet 
noget anderledes, og det selv om Solens Straaler have nok saa megen fri Adgang. Enhver 
Landmand ved, hvorledes Foraarsseden paa saadanne Steder trykker sig ved at komme 
frem — simpelthen af Mangel paa Varme, idet Jorden her ved den livligere Fordampning 
afkoles sterkere, end hvor den er mere tor. Ogsaa paa Tidselen kan denne Virkning 
spores: endnu i Slutningen af Maj finder man gennemgaaende Skuddene kendelig lengere 
tilbage i Udviklingen paa den fugtige Del af Marken end paa den mere hojtliggende Del, 
og for noget hen i Juli Maaned vil man under saadanne Forhold i Regelen ikke finde 
blomstrende Kurve. Længere hen paa Sommeren vil Forskellen imidlertid blive vanske- 
ligere al opdage, og tilsidst vil den helt udjevnes. 
Paa mere eller mindre skyggefulde Steder foregaar Væxten betydelig langsommere 
end paa solaabne Steder. Rigtignok synes det modsatte at vere Tilfeldet, naar man be- 
tragter den umaadelige Lengde, Stengelen paa saadanne Steder ofte opnaar; anderledes 
dog, naar man tager Hensyn til Antallet af Blade, Rigdommen paa Blomster osv. 
I tet Skygge (under Bog, Eg, Hassel osv.) kan intet Skud blomstre; de indskrænke 
sig til kun at danne de Lovblade, der svare til «Rodbladene» paa et Skud, udviklet paa sol- 
varmt Sted. At man under saadanne Forhold, hvor Tidselfroet absolut ikke vilde kunne 
spire, kan finde grønne, om end svage Skud, synes at tale for, at den Varme, der er nod- 
vendig for Assimilationen, er ringere end den, der er nødvendig for Spiringen. — I svagere 
Skygge (Halvskygge), f. Ex. paa smaa aabne Grespletter i Skove, naar Skuddet vel frem til 
Blomstring, men altid sent (August Maaned). 
Det er en Selvfolge, at dette Forhold for en Del skyldes Mangel paa Lys; men 
ligesaa sikkert er det, at det for en meget vesentlig Del har sin Grund i den dermed 
folgende Mangel paa Varme. 
