244 96 
paa samme Skud ere af meget forskellig Storrelse; efterfolgende Angivelser give sig imid- 
lertid ikke ud for andet end Antydninger. Som Middeltal for Bladets Fladeindhold kan 
40” vistnok gelde som nogenlunde korrekt (2 for Oversiden og 2 for Undersiden), da vel 
mange Blade have en langt storre Overflade, men det overvejende Antal er noget mindre 
end 40”. Det maa endnu bemærkes, at alle de Blade ere udeladte af Beregningen, der 
vare kortere end 1”. 3 fritstaaende Skud, udviklede en Sommer igennem under saa heldige 
Livsvilkaar som muligt, viste folgende Maal: 
Hovedaxens Grenenes Bladenes Samlet 
Hojde: Antal: Antal: Bladoverflade: 
24” 34 957 267/12 D‘ 
18” 27 645 1744/12 — 
127 26 358 9!7/18 — 
Hvad Skuddets Blomsterrigdom angaar, da synes det i Almindelighed, som om det 
under de foreliggende Forhold er det mere om at gøre at udvikle en stor Masse Løvskud 
end just at udvikle mange Blomster. 
I Foraarssæd er Skuddets Forgrening, Blad- og Blomsterrigdom betydelig; dog 
er det kun Skud, der staa ved Udkanten af Ageren, der kunne maale sig med fritstaaende 
Skud i de nævnte Henseender; inde i Sæden, navnlig naar denne er stærk, især paa fugtig 
Grund, er Tidselskuddet mindre busket, mindre rigt paa Blade, mere aabent i Væxten. 
I Foraarssæden faar Tidselskuddet udviklet sine Rodblade ret vel; i Vintersæden 
derimod, der rejser sig baade tidligere og stærkere end Vaarsæden, blive Rodbladene slet 
udviklede, hvilket har til Følge, at Skuddet strax ved Væxtperiodens Begyndelse sættes 
endel tilbage i Væxten. Skuddene i Vintersæden ere da i det hele noget forløbne, svagt 
forgrenede, uden synderlig stor Blad- og Blomsterrigdom; en almindelig Form for det i 
Vintersæden udviklede Skud er den kostformede, idet en Hob korte, bladbærende, ofte 
blomsterløse Grene findes samlede i Spidsen af et langt, ranglet Skaft. Det maa dog her 
udtrykkelig bemærkes, at den forholdsvis svage Udvikling, Tidselskuddene opnaa i Vinter- 
sæd, kun for en Del skyldes dennes skyggende Indflydelse; Agerdyrkningen har 
nemlig haft betydelig Indflydelse i denne Henseende. — Lavere Buske eller kraftige 
Ukrudtsplanter udøve sædvanlig en lignende Virkning paa de mellem dem voxende 
Tidselskud som Vintersæden. Til Bedømmelsen af, hvor stor en Assimilationsevne saa- 
danne kostformede Skud besidde (i Sammenligning med fritstaaende Skud) kunne følgende 
omtrentlige Maal, tilvejebragte paa den ovenfor beskrevne Maade, give en Antydning: 
