101 249 
samlingens Tykkelse er betydelig større hos d end hos 2, idet den hos de første i Gen- 
nemsnit er ”/3—3/47, hos de sidste Ya—!/a”, 
Ved den Tid, Kurvdekbladene skulle anlægges, voxer Stængelens Væxtspids 
meget betydelig i Omfang, og idet det enkelte Kurvdekblad anlegges, indtager det en 
langt mindre Plads end Lovbladet, saa at et meget betydeligt Antal Blade kan samles 
paa et lille Rum. Saavel hvad Vextspidsens som hvad Bladets Forhold angaar, sker der 
en Overgang fra Lovbladet til Kurvdækbladet. Lovbladene anlegges efter Bladstillings- 
forholdet ®/s, dette forandres ved Kurvdækbladenes Dannelse først til °/1s, derpaa 8/21. Det 
enkelte Kurydekblad bejer sig strax forover, saa at de unge Blomster, naar de komme 
frem paa Blomsterlejet, ere dækkede af de foroverbojede Kurvblade. Samtidig med, at 
Blomsteranleggene i Kurven hojne sig, strekke de indre Kurvdekblades Basaldele sig, og 
jo hojere et Blad er stillet paa Axen, desto længere vedvarer dets Basalvext, saa at de 
inderste paa denne Maade naa en uhyre Lengde. De ydre Kurvblade ere egformede og 
ende med en udstaaende Braad af ca. 1™™ Længde, som kun sjælden er saa stærk, at den 
kan kaldes stikkende. De lange, smalle Endepartier af de indre Dekblade ere hindeagtige, 
tandede (Fig. 15 A); de ligge tæt hen over Blomsterne, indtil Basalvæxten er standset, hvor- 
efter de løftes og bøjes tilbage af de Kurvdele, der fortsætte Lengdevexten; for øvrigt ere 
de enkelte Dækblade forsynede med Randfrynser, der udvikles i nedstigende Rekkefolge. 
Ejendommeligt for Kurvdækbladets ana- 
tomiske Bygning er det, at der i hvert Blads 
Rygside uddannes et meget kraftigt Vev af Celler, 
der ligne Bastceller (Fig. 15 B); disses Vægge ere 
i yngre Tilstand meget udvidelige, og det er 
dette Vey, det skyldes, at Kurvdekket med stor 
Spendkraft slutter sammen om Blomsterne, saa- 
lenge det er friskt; det skyldes ligeledes dette 
Vev, at Kurvdekket siden, naar Frugterne ere 
modne, aabner sig noget — tort og vissent som 
det er. De yderste Kurvdækblade besidde et helt Fig. 15. A. Et af de indre Kurvdækblade. 
B. Tversnit af et Kurvdækblad. 
System af Karbundter, de inderste have kun ét 
mediant, der taber sig mod Bladspidsen. 
Idet Blomsterne begynde at anlægges, er Stengelens meget kraftige Vextspids 
endnu temmelig sterkt hvelvet; men efterhaanden som Blomsterne dannes, bliver den mere 
flad, uden dog nogensinde at blive helt flad. Blomsterne anlegges, uden at det kommer 
til Dannelse af Stotteblade, efter Stillingsforholdet 71/55 (sml. Fig. 16); det er imidlertid 
sandsynligt, at der sker en Overgang til denne hoje Divergens, ligesom vi have set Kury- 
dekbladenes Stillingsforhold hæve sig fra */s til %gı. Det unge Blomsteranleg, der op- 
