DO 
Or 
Ou 
107 
ikke tidligere er iagttaget, er en hos Marktidselens Stovkorn optrædende Dimorfit). Der 
findes nemlig i hver Stovknap tvende i Størrelse, Skulptur og Farve væsentlig forskellige 
Former af Støvkorn. De ere begge tilnærmelsesvis kuglerunde; den største af de to Former, 
som tillige er den i langt overvejende Mængde forekommende, er sædvanlig 0,052” i Dia- 
meter (maalt under Vand). Yderhinden er besat med kraftige, kegleformede Pigge, af 
hvilke man i Profilen ser omtrent 12—15 ligelig fordelte mellem de 3 Spirehuller, gennem 
hvilke Inderhinden ses at hvælve sig mere eller mindre udad; endvidere ere disse Støvkorn 
aldeles farveløse. Den anden, mindre Form er i Diameter ca. 0,042”m (ligeledes maalt under 
Vand); Yderhinden er besaaet med langt talrigere, meget finere Pigge, af hvilke man i 
Profilen samtidig kan se 30—40 ligelig fordelte mellem de 3 Spirehuller; endvidere ud- 
mærke disse smaa Støvkorn sig ved en gulagtig Farve, hidrørende fra en oljeagtig Vædske, 
der ofte træder frem som skinnende gule Draaber paa Yderhinden eller findes indenfor 
samme i Form af Draaber eller uregelmæssig slyngede Kanaler. Ved Optællingen vil man 
finde, at de smaa Stovkorn kun udgøre "/10—"/20 af det hele Antal. Desto merkeligere er 
det, at det overvejende Antal Støvkorn, som træffes paa Hunblomsternes År, tilhøre den 
lille Form. Undertiden have Hunblomsternes Ar en gulagtig Farve, ja de kunne blive 
næsten guldglinsende; dette hidrører fra de ved Arrene ofte i hundredvis hængende gule 
Stovkorn af den finpiggede lille Form. Da Støvkornene vel saa godt som udelukkende 
overføres fra Han- til Hunblomsterne ved Hjælp af Insekter, kan det ovennævnte Forhold 
maaske forklares af de smaa Støvkorns aabenbart større Klæbrighed. 
Samtidig med at Støvet har udviklet sig, har Støvknappen forlænget sig betydelig 
og naaet sin endelige Skikkelse. Stovets Urmoderceller vare oprindelig omsluttede paa 
den udvendige Side af 3 Cellelag, men under Støvets Udvikling resorberes det inderste af 
disse. Omtrent ved den Tid, da Støvet skal til at modnes, resorberes endvidere i hver af 
Støvknappens Halvdele den Skillevæg, der adskiller de 2 Støvrum, saaledes at Støvknappen, 
der før var 4-rummet, nu bliver 2-rummet. Begge Rummene aabne sig tilsidst, hvert ved 
sin Længdespalte, paa Knappens indad vendende Del, men lidt ud til Siden; dette sker 
saaledes: af de 2 Cellelag, vi ovenfor saa blive tilbage, vil det inderstes Celler voxe be- 
tydelig i Størrelse, samtidig med at Væggene blive noget fortykkede, stive og elastiske; 
idet den hele Cylinder, dette Cellelag danner, udvider sig, sprænges Forbindelsen paa det 
Sted, hvor den netop er tyndest; det alleryderste Cellelag forandrer sig ikke kendelig og 
kan paa den Tid, Støvknappen aabner sig, endnu ses som et særdeles tyndt Overtræk. 
Hvad Støvtraadens Anatomi angaar, viser Fig. 21 A et Tværsnit af den i en meget 
ung Alder, Fig. 21 B et Tværsnit af den udvoxne Støvtraad. I den sidstnævnte ere Celle- 
væggene betydelig fortykkede, navnlig i den udad vendende Side; disse tykke Cellevægge 
ere imidlertid meget udvidelige: umiddelbart før og efter Blomstringen er Støvtraaden kun 
1) Efter E. R. 
33" 
