258 110 
I Hanblomsten udvikler Ægget sig oprindelig ganske som i Hunblomsten, lige- 
som ogsaa Æghindens anatomiske Bygning er den samme hos begge. Ægget i Han- 
blomsten adskiller sig imidlertid fra Hunblomstens for det forste derved, at det ikke ud- 
fylder Frugtknudens Hulhed og for det andet ved, at Dannelse af en Kimsæk ikke finder 
Sted. Frugtknudens Veg er i Hanblomsten paa Blomstringens Tid bygget som i Hunblomsten, 
bl. a. ogsaa forsynet med et ledende Gellevev; men efter Afblomstringen sker der ingen 
Udvikling, og snart torrer Frugtknudeveggen hen og skrumper ind; indenfor denne hen- 
torrede, halvt gennemskinnende Skal finder man Ægget med sin uhyre Æghinde liggende 
som en fortorret Mumie, hvis Trek endnu kunne skelnes. Paa ganske lignende Maade 
udebliver den videre Udvikling af Frugtknudevæggen hos saadanne Hunblomster, som ikke 
ere blevne befrugtede; det er dog muligt, at den kan fremkaldes ved en ufuldstendig Be- 
frugtning, eftersom der findes adskillige haarde, faste Frogemmer uden udviklet Kim. 
Griffelen holder under Blomstens Udvikling Skridt med Kronen og Stovdragerne; 
ogsaa de 2 Ar forlenge sig noget, navnlig deres Basaldele, der ere mere eller mindre 
sammenvoxne indbyrdes. Griffel og Ar have en.ret ejendommelig anatomisk Bygning, idet 
nemlig det ledende Cellevey har overordentlig tykke Vegge og snevre Rum; Veggene ere 
dog ikke blot meget tykke, men tillige meget udvidelige, slimede, let gennemtrængelige for 
Stovrorene. Griffelen gennemlobes af 2 Karbundter, 
stillede ét paa hver Side af det ledende Cellevey 
(Fig. 24 A); disse 2 Karbundter lober hvert til 
sin Arflig, tabende sig opefter (Fig. 24 B). Griffelen 
er glat; Arret derimod udvikler en Mangfoldighed 
af 1-cellede Trichomer; disse ere paa Arfligenes 
Rygflade kraftige, spidse Haar, og lignende Form 
antage de ved Arrets Grund, hvor de danne en 
mere eller mindre kraftig «Haarknude», som dette 
Parti passende kan betegnes, da der paa dette Sted 
ikke findes nogen Opsvulmning, hvorpaa Haarene 
Fig. 24. A. Tværsnit af Griffelen. 
B. Tyersnit af Arfligene. 
udvikles, men Knuden alene dannes af Haar. Paa 
Arfligenes Inderflader (dels paa Spidsen, dels paa 
de frie Siderande) ere Trichomernes Spidser afrundede, vorteformede; denne Del af Arret 
kan betegnes som «Arrets papillose Parti. 
Hos Kurvblomster med Tvekonsblomst have Griffel og Ar den Funktion (foruden 
den sædvanlige) at skulle ligesom «feje» Stovkornene ud af den lukkede Stovknapeylinder, 
idet Griffelen nemlig forlænger sig og derved driver det haarbekledte Ar ud igennem det 
lukkede Ror, paa hvis Inderside Stovknaprummene netop have aabnet sig. Denne Funktion 
kan Arret her hos vor Plante selvfolgelig kun have hos Hanblomsten, og denne Forskel er 
