266 118 
og 1865. Stænglerne hos disse monstrose Tidsler vare meget stive og ranke, med oprette, 
næsten tiltrykte Grene. «Storkurvene» vare brede, fladtrykte, næsten knapformede, indtil 
3/4” i Gjennemsnit. Alle Blomsterne i samme vare misdannede, men det var dog kun en 
Del af dem, og navnlig alle de randstillede Blomster, der havde faaet tilstrækkelig Plads 
til at omdannes til «Smaakurve». Disse om en Gruppe Kimløg mindende Legemer vare 
æg- eller kugleformede, forsynede med en skælklædt, 1—2’ lang Stilk og iøvrigt kun 
sammensat af taglagte, grønlige, i Spids og Rand ofte rødlige Skæl, «Smaakurvblade». 
Skiveblomsterne, som ikke vare omdannede til Kurve, vare ogsaa stilkede, og ved Grunden 
af Stilken, den omdannede Frugtknude, fandtes endel korte, klare, rødlighvide Børster, 
svarende til Avnerne paa Blomsterlejet. 1 Enden af Stilken sad et forskelligt Antal af linie- 
lancetformede, grønlighvide Blade, der næsten naaede til Spidsen af de uudsprungne Blomster 
(Fig. 29 A), og som aabenbart svarede til den omdannede Fnok. De bestandig lukkede 
Blomster bestode iøvrigt af en regelmæssig 5-fliget Krone med grønne, i Spidsen rødlige Flige ; 
dernæst 5 Støvdragere, som vare indbyrdes aldeles frie, og som bestode af lancetformede, 
foroven noget udvidede, forneden med 2 spydformede Flige forsynede Blade, som enten vare 
smallere og brune (2?) eller bredere og klare med grønlige Striber og rødlig Spids (&?), men 
stedse uden Støv (Fig. 29 B); endelig en grøn, lidt fladtrykt, foroven bredere, kølleformet 
Griffel med en rødlig, i 2 tykke Arflige kløvet Spids (Fig. 29 C). Hele Blomsten var gennem- 
vævet med,fine, hvide, uldagtige Haar; baade Stilken og Griffelen vare uldhaarede, og i 
Kanden af den bladagtige Fnok fandtes ogsaa hvide, uldagtige Haar. Ofte var Støvvejen 
kløvet lige til Grunden i 2 grønne, i Spidsen mørkerøde Frugtblade, indenfor hvilke sad et 
lille ægformet, knoplignende Legeme (Fig. 29 D). Ved Undersøgelse af en Række Blomster fra 
Kurvens Midte til Rand viste der sig en Række Overgange fra den nys beskrevne mis- 
dannede Blomst til en af de oven omtalte «Smaakurve». Den til linie-lancetdannede Blade 
omformede Fnok kommer efterhaanden til at bestaa af bredere og bredere, tilsidst æg- 
formede, taglagte Blade, hvis Antal efterhaanden forøges, som de haarformede Straaler aftage. 
Kronen gaar fra sin tidligere Form over til at bestaa af 5 frie, lancetformede, i Randen uld- 
haarede Blade uden Kronrør (Fig. 29 E); Støvdragerne forandre ikke væsentlig den ovenfor 
beskrevne Skikkelse, men desto større Omdannelse lider derimod Støvvejen. Den bliver 
efterhaanden tykkere foroven og omdannes til en kort, tyk Stilk, som bærer en Mængde 
kugleformet samlede, taglagte, grønne, rødspidsede Blade, som blive mindre og mindre 
indadtil, og danner derved et kurvlignende Legeme, «Smaakurven»; paa den af Frugtknuden 
dannede Stilk sidde desuden endnu endel skællignende Legemer, nemlig de som ovenfor 
beskrevet omdannede Støvdragere, Kronblade og Bægerblade (Fig. 29 F). Skællene, der danne 
Smaakurvene, efterligne saa fuldstændig de egentlige Kurvdækblade, at de endog i Spidsen ere 
forsynede med en lille Braad, ganske som disse. — Disse monstrøse Former med «sammen- 
satte Kurve» kunne undertiden opnaa en ret betydelig Størrelse. Paa én eneste Stængel 
