276 128 
2) C. a. f. setosa. Det maa antages at vere den samme, som under dette Navn 
er opstillet som en Art, nemlig Serratula setosa Willd. (Sp. plant.), Cnicus setosus Bess. 
(Primitiae florae Galiciae), Cirsium setosum Bieb. (Supplem. florae Taurico -caucasicae). 
Ligeledes horer hertil forskellige Forfatteres var. integrifolia, og sandsynligvis er Serratula 
complanata Schweigg. identisk med den bred- og slapbladede Form. Den forekommer paa 
skyggefulde Steder, under Treer i Skove og Lunde, og udmerker sig iser ved sine flade, 
temmelig hele, svagt bugtet-tandede Blade med smaa og svage Torne. Bladene ere som 
sedvanlig snart med, snart uden nedlobende Rande, og deres Bekledning varierer som 
sædvanlig, idet de snart ere grønne og glatte paa begge Sider, snart graafiltede, især paa 
Undersiden. Denne Form bærer iøvrigt kun faa Kurve og er som oftest aldeles gold, 
hvilket tydelig nok viser, at det er en sygelig Skyggeform, der ogsaa meget snart gaar 
over til den sædvanlige Form, naar Luft og Lys faa rigelig Adgang. I Naaleskove kan man 
ofte finde meget slanke, oplobne Exemplarer med skøre Stængler og indtil 31/2” lange 
Stængelled. 
3) C. a. f. argentea. Det er sikkert denne Form, der af Vest er beskreven under 
Navnet Cirsium argenteum (vide Decandolles Prodromus. Pars VI. p. 654), ligesom ogsaa 
C. a. d. vestitum Koch hører herhen. Den udmærker sig ved, at Bladenes Underside er 
tel og snehvidt filtet, og samme Beklædning findes paa Kurvstilkene. Den synes stedse 
at have en lang Stængel; ligesom forrige Form har den kun faa Kurve, og hyppig ere 
Stænglerne uden Blomster. Denne Form synes alene at optræde påa gamle Græsgange, 
saasom Overdrev og græsgroede aabne Skovsletter, og efter at saadan Jord er tagen under 
Behandling med Plov og Harve, kan man se de samme «Tidselpletter» forvandle sig til de 
almindelige, paa dyrkede Agre forekommende Former. 
4) C. a. f. gracilis. Denne Form kan findes mange Steder paa aabne Pladser i 
Skove. Den udmærker sig ikke som de andre Former ved noget ejendommeligt med Hen- 
syn til Bladene, men ved sin høje og slanke Bygning, sine smaa, valseformede Kurve 
og navnlig ved sine Frugter, der kun ere halvt saa store som sædvanlig og forneden kegle- 
formet tilspidsede. 
