282 134 
nogne Jord er hvert Skud kendeligt. Paa en wgte «Tidselager» indfinder der sig allerede 
8—12 Dage efter Plojningen, selv om denne har veret nok saa grundig, en ny Generation 
af Tidselskud, og da forst i Agerfurerne, hvor de unge Skud kun skulle gennemtrenge et 
ringe Jordlag for at naa frem for Lyset. Imidlertid — jo længere det lider mod den Tid, 
da Vinterseden skal saas, jo livligere reres Brakmarken, og jo svagere bliver Skududvik- 
lingen. Det er sjældent, at Tidselskud bryde frem i den unge Vintersed samme Aar, 
denne er saaet; man kunde derfor gerne tro, at Tidselen virkelig var dod, men — man 
vente blot til neste Aar! 
5. Vintersed. I Begyndelsen af Maj viser der sig virkelig paany Tidselskud 
paa de Steder, hvor der for 4 Aar siden udviklede sig et rigt Tidselflor; Skuddenes Tal er 
nu forholdsvis meget ringe, deres Kraft meget beskeden. Det kunde synes, som om deres 
Stilling var mindre gunstig; imidlertid nyde de her den Ro, som saa haardt har været 
savnet i de senere Aar. De indrette deres Vext efler Forholdene: naar Vintersæden hæver 
sig, strækker ogsaa Tidselskuddet sig, bliver langt og oplobent; dets Grene blive meget 
korte, dog, hen paa Sommeren, ret bladrige, kostformet buskede. De fleste af Skuddene 
blomstre ikke; de enkelte, der blomstre svagt, sette i Almindelighed ingen Frugt i Rugen, 
derimod vel i Hveden, som hostes en Tid senere. Den hele Mengde af moden Frugt, 
Tidselskuddene i Vinterseden prestere, er, som det let vil ses, hojst ubetydelig. 
Naar Vinterseden og med den Tidselen er mejet, skyde Lovskud frem fra de i 
Jorden tilbageblevne Stængelstumper, Lovskud, der assimilere, indtil Jorden vinterlegges. 
6. Iste Aars Byg. I Maj Maaned, altsaa temmelig sent paa Foraaret (hvilket 
skyldes Efteraarspløjningen), træde Tidselskud frem i et efter Omstændighederne ret an- 
seligt Tal og med ret anselig Udviklingskraft. Endel af Skuddene — de, der først skøde 
frem — lide vel noget ved Jordens Foraarsbehandling; dog er den Skade, der tilføjes 
Tidselgrupperne herved, i det hele kun ringe, da der nu kun anvendes Harve. Tidsel- 
skuddene kunne derfor ofte flokkes i ret anselig Mængde i den unge Vaarsæd. Naar Jorden 
ikke er altfor fugtig, og Byggen ikke altfor «stærk», ville kraftige Tidselskud snart 
naa dette i Højde, ja adskillige ville endog rage op over det. Skuddene grene sig ofte 
livlig; Bladrigdommen er ofte betydelig, Blomsterrigdommen ligesaa; kort sagt: Tidselen 
befinder sig kendelig vel. Den minder næsten om tidligere Dage, da den for 5 Aar siden 
stod her i fuld Pragt; Omridsene af de tidligere Grupper ere ofte ret tydelige, dog ser 
man nok paa disse aabne Grupper, at den nye Tid ikke er den gamle gode Tid. 
Saafremt Byggen høstes tidlig, give Tidselskuddene intet eller meget lidet modent 
Frø; høstes Byggen sent, præstere Skuddene endel moden Frugt, hvis Mængde dog kun 
er ringe — endog meget ringe i Sammenligning med, hvad Tidselskud, udviklede i Havre, 
kunne præstere. — Som sædvanlig udvikler Tidselen i Eftersommeren, naar Sæden er 
