286 138 
forene det adskilte. Saadanne splittede Grupper staa som levende Vidnesbyrd om, hvor 
stor hemmende Indflydelse en kraftig Brak har paa Tidselgruppernes Udvikling. 
Der gives ingen Dyrkningsmaade, der virker saa hemmende paa Tidselen, som den, 
at dyrke Runkelroer. Som bekendt luges Runkelroerne 3—4 Gange aarlig, hvorfor 
ogsaa 1 Aars Vext mellem Runkelroer vil hemme Tidselen meget betydelig. Da nu Run- 
kelroen kan dyrkes flere Aar i Træk paa et og samme Sted, vil man ved at anvende denne 
sidste Dyrkningsmaade have det i sin Magt fuldstendig at massakrere Tidselen paa en 
forholdsvis kort Tid"). 
Det vil forstaas, at jo flere «Halme» man tager af Jorden, jo kraftigere vil Tidselen 
kunne udvikle sig. Dette har man Lejlighed til at se paa de ganske enkelte Steder, hvor 
det endnu er Brug at lage 4de og dte Halm af Jorden. 
Endnu maa tilføjes nogle Bemærkninger om et Forhold, der vel ikke vedrører 
Tidselens Optræden paa den dyrkede Ager, men som dog vedrører Agerbrugets Indflydelse 
paa dens Væxt — Agerbruget taget i videste Forstand — nemlig Tidselens Optræden paa 
perennerende Græsmarker. Naar en Mark, der det foregaaende Aar har baaret Havre 
og været i høj Grad tidselbefængt, ligger som Græsmark, vil det i Eftersommeren se ud, 
som om Tidselen er fuldstændig forsvunden, og mangen Landmand har i et saadant Til- 
fælde glædet sig over endelig at have faaet Bugt med Tidselen; men om han det følgende 
Aar vil dyrke Sæd paa samme Mark, skal det nok vise sig, at den Vrimmel af Rødder, 
der findes i Jorden, ingenlunde har givet tabt. 2 Aars og 3 Aars Græs hemmer vel Tid- 
selen endel, men ødelægger den langtfra. Paa saadan Jord derimod, hvor der holdes Græs 
mange Aar i Træk, dér kan Tidselen forsvinde saa at sige aldeles. Langs Veje, ved Gærder 
og paa lignende Steder, hvor Græsset vel slaas eller afgræsses, men meget ufuldstændig, 
dér trives Tidselen nogenlunde vel. Dog er den her sparsommere, end den vilde have 
været, om Græsset slet ikke var blevet slaaet eller afgræsset; i Skove f. Ex., paa aabne 
Græspletter, hvor Græsset slaas, holder den sig gærne op til Buskadser eller søger ind 
mellem lavere Buske. Paa Steder derimod, hvor Græsset afgnaves meget samvittighedsfuldt, 
der forsvinder den næsten aldeles; som Exempel kan nævnes Tidselens Optræden paa 
Amagerfælled 1872: hvor Jorden var nøgen, hvor der f. Ex. var bortkørt Jord, eller hvor 
Grønsværet var borttaget, paa disse nøgne Pletter, som Kreaturerne ikke søgte, fordi 
Græsset manglede, dér fandtes den; fremdeles optraadte den paa Steder, hvor Kreaturerne 
af forskellige Grunde ikke kom, saaledes paa Skydebanerne, paa Voldskrænterne og lignende 
Steder. Paa den egentlige Fælled fandtes Tidselen, trods den omhyggeligste Efterforskning, 
7) Dyrkning af Runkelroer er overhovedet et Universalmiddel mod ethvert haardnakket fleraarigt Ukrudt; 
navnlig er det at anbefale mod Følfod. 
