143 291 
den første Generation af denne Rustsvamp har et Mycel, som gennemveyer hele Tidsel- 
skuddet og standser dettes Vext, saa at det ikke naar til Blomstring. Naar en af Myceliet 
angreben Rodstok overskeres, fremkommer et helt Knippe af nye, spinkle Skud, der alle 
ere angrebne af Svampen, hvis Mycel ogsaa kan brede sig i selve Formeringsredderne, saa 
at man kan treffe hele Grupper af Skud fra samme Rod, som alle ere rustsyge. Alle de 
angrebne Skud faa et ejendommeligt Udseende, idet de blive gulagtige af den store Mengde 
sterkt duftende Spermogonier og senere rustrode, iser paa Bladenes Underside, af de talrige 
Uredohobe. Disse blege Skud voxe i Begyndelsen meget hurtigere end de sunde og rage 
op over disse; men fra Blomstringstidens Begyndelse distanceres de af de friske Tidsel- 
skud, og de visne snart aldeles bort. De syge Skud ere ogsaa de første, man ser at skyde 
frem om Foraaret, allerede i de første Dage af Maj, idet Svampens Mycel stimulerer Tidsel- 
rustens Væxt allerede nede i Jorden. Det er ganske almindeligt at finde 3—4 pCt. af 
Tidselskuddene paa en Mark angrebne af den ødelæggende Form af Tidselrusten; men jeg 
har ogsaa adskillige Steder ved Optælling af alle Skud fundet, at 25 til 30 pCt. af Tidsel- 
skuddene vare rustsyge og visnede hen uden at blomstre. Den anden Generation af Tidsel- 
rusten, som mangler Spermogonier, men er forsynet med Basidiefrugter, har kun et lidet 
udbredt Mycel og træffes henad Efteraaret paa Bladene af næsten alle de tidligere friske 
Tidselskud, men gør dem ikke kendelig Skade. Medens denne anden Generation af Tidsel- 
rusten opstaar ved Spiring af Uredosporerne af første Generation, frembringes derimod det 
Mycel, der gennemvæver hele Tidselskuddet og ødelægger dette, ved Spiring af Basidie- 
sporer. Det er derfor muligt, at man kan inficere Tidselpletterne i Marken paa en praktisk 
udførlig Maade ved om Efteraaret i større Mængde at sprede de med Basidiefrugter for- 
synede Tidselblade paa de Steder i Marken, hvor der om Sommeren har vist sig mange 
Tidselskud. 
Af Peronosporaceer træffes to Arter ret jævnlig paa Marktidselen, men dog 
uden at gøre Planten nævneværdig Skade, nemlig en Bladskimmel, Bremia Lactucae Regel, 
der danner hvidlige Skimmelpuder paa Undersiden af Bladene, medens den tilsvarende Over- 
side farves gulgrøn, og en Hvidrust, Cystopus spinulosus de Bary, der danner kridhvide, 
skorpeagtige Pletter paa begge Sider af Tidselbladene, især paa de efter Høsten paa Stub- 
jord og Kartoffelagre fremskydende store Tidselrosetter. 
Meldug, Erysiphe Cichoracearum D.C. træffes ret hyppig fra Slutningen af Juli 
paa Marktidsler, som voxe paa beskyggede Steder og fugtig Grund, ved levende Hegn og 
i Grøfter; de kædestillede Knopceller optræde især paa Bladene, medens Stænglerne senere 
beklædes med Sporehusene. 
Basidiefrugter, men ikke Skaalrust. Jeg har ganske vist senere (1883) fundet Skaalrust paa Cirsium 
arvense, men den viste sig at tilhøre en værtskiftende Art, nemlig Puceinia dioicae Magnus, hvis 
andet Udviklingstrin optræder paa Arter af Carex. 
