foranderlige Forhold, og dog i det omtrentlige af Atom til Atom; men altid Vandet i höiere 
Proportion end enten Magnesia eller Kulsyre. i 
Magnesia alba, som den gaaer i Handelen, har aldrig fra 2 Fabriker, maaskee 
aldrig fra een og samme Fabrik til 2. forskjellige Tider, den samme Sammensætning. Ere 
end Afvigelserne” kun smaa, tale de dog for, at Præparatet ikke er nogen chemisk For- 
bindelse. Den omtrentlige Grændse, indenfor hvilken Bestanddelenes Mængder variere, er 
den fölgende: 
Magnesiamængden fra 40—42 %, 
Kulsyremængden fra 36—33 — 
og Vandmængden fra 26—24 — 
Den anden Række, de formeentlig chemisk rene Førbindelsers Række, 
dannes ved en langvarig og omhyggelig Kogning, altsaa ved en fuldstændigere Decompo- 
sition. Alle herhen hårende Forbindelser fremgaae utvivlsomt af Mg C + Aq., og maae 
derfor, efter min Formening, betragtes som Udtrykkene for Decompositionen af denne For- 
bindelse, påa dens forskjellige Stadier, og ikke som rene chemiske Forbindelser. 
Charakteristisk for Rækken er, at den indeholder Mg og Aq. i lige Proportioner, i 
Forhold af Atom til Atom, men Kulsyren i et foranderligt, altid lavere Forhold. Jo læn- 
gere Tid Moderforbindelsen, Mg. C + Aq, koges og jo mere Vand, der anvendes til Kog- 
ningen, desto mere Kulsyre taber den, men, som det synes, intet Vand. Til denne Række 
henhörer Mg? G4 Aq.5, Mg" ©? Aq.*, Mg? C? Aq.? 0.s.v., samt alle mellemliggende Led. 
Alle de ovenfor omhandlede Forbindelser, hvad enten de ere opstaaede ved fri- 
villig Fordampning, ved Concentration i lavere Varmegrader, eller ved Kogning, ere matte 
af Udseende, fra lidt gjennemskinnelige indtil aldeles uigjennemsigtige , kornede og uden 
al kjendelig krystallinisk Struktur *). 
Flere eller andre vandholdige kulsure Magnesiaforbindelser kjendes ikke. 
Magnesiavand (P. 82) inddampedes i Vandbad uden Kogning, indtil der endnu kun 
vedhengte, ikke længere stod nogen Moderlud over, Udskillingen, som derpaa lufttörredes. 
*) Otto anförer (Graham-Ottos Lehrb. der Chem., 2te Aufl., 2ten B. 2 H., P. 288), som egen lagttagelse, 
at den lette Magnesiaalba, som faaes fra Fabrikerne, viser sig under Mikroskopet som gjennemsigtige 
söileformige Krystaller; og Fritzsche angiver (Poggend. Ann. 37 B., 304—314) at han ved at koge 
krystalliseret Mo CEE Aq. i Vand, indtil ingen Kulsyre frigjordes mere, fik en Forbindelse, som efter 
Törringen hensmuldrede til klare og gjennemsigtige af concentriske , straalig-krystallinske Lag be- 
staaende Kugler, og som han derfor ansaae for en chemisk Forbindelse. Uagtet de alvorligste Be- 
strebelser har det dog ikke lykkedes Forfatteren af nærværende Afhandling at træffe paa nogen Mag- 
nesia alba som Ottos, ligesaalidt som ved Kogning af krystalliseret Mg C + 5 I. at faae Krystaller 
som Fritzsches, 
