94 
Jeg har allerede bemærket at Analytikerne ikkun have henvendt liden Opmærksom- 
hed paa Vandets organiske Bestanddele. Dermed mener jeg ikke, at Chemikerne have 
aldeles forsömt disse Stoffer, man finder ved mange af Analyserne ogsaa organiske Be- 
standdele angivne, men deels er Methoden af den Beskaffenhed, at man ikkun kan have 
ringe Tillid til dens Resultater, deels er den saa vidtlôftig, at den ikke tillader nogen 
hyppig Gjentagelse, og ikke desmindre er en saadan hyppig Gjentagelse af Analyserne 
aldeles nôdvendig, naar man vil kjende Lovene for Vandets Blandning med organiske 
Stoffer i de forskjellige Aarstider, og overhovedet under forskjellige Omstændigheder. 
Mit forste Arbeide maatte altsaa vere at udtænke og gjennemprôve en let og 
sikker Methode til de organiske Substantsers Bestemmelse. Man kan anlage, at disse 
Stoffer forsaavidt de forekomme i Drikkevandet henhôre til 2 forskjellige Klasser, der 
yltre en meget afvigende Indvirkning paa Vandet. ‚Den første Klasse -indbefatter de or- 
ganiske qvelstoffrie Stoffer. De kunne i vore Kundskabers nuværende Tilstand sammen- 
fattes under den generiske Benevnelse Humussyre, uden at jeg dermed vil paastaae, at 
der ikke forekomme andre qvelstoffrie Stoffer i Vandet; men deels er det bekjendt,, at 
Planternes quælstoffrie indifferente Stoffer ved de Indflydelser hvorfor de ere udsatte paa 
Markerne, i Skovene og i de smaae Vandlöb som före Vandet til Reservoirerne meget 
let gaae over til Humussyre, og man veed, at disse Plantestoffer i de naturlige Reservoirer 
(Söerne) hvor Vandet samler sig, virkelig under vore klimatiske Forhold danne Tory, 
som for en stor Deel er Humussyre; deels savne vi ethvert Middel til at bestemme de 
andre Stoflers Natur. Endskjöndt det altsaa unegteligen vilde vere önskeligt om man 
kunde skjelne imellem de forskjellige qvælstoffrie organiske Stoffer i Vandet, troer jeg at 
det i dette Oieblik især er vigtigt, at kunne nåiagtigen bestemme deres Mængde under 
Eet, og det er dette Arbeide jeg har forsôgt at udfåre. Humussyren giver Vandet efter 
dens tilstedeværende Mængde en bruun eller guul Farve, og det brune Vand, der om 
Sommeren staaer i Törvegravene er mættet med Humussyre; Vandet antager deraf en flau 
ubehagelig Smag. Den synes at begunstige Vandplanternes Udvikling, men den foranlediger 
ikke Gjæring i Vandet, ja den synes indtil en vis Grad at forhindre Vandets Forraadnelse. 
For at bestemme den hele Mængde Humussyre som Vandet kan optage under de gunstigste 
Forhold, blev en rigelig Mængde Tårv kogt med Vand, filtreret, og 4 & deraf overmættet 
med Ammoniak. Væsken blev hensat i Dampbadet indtil den frie Ammoniak var uddrevet, 
og derpaa blandet med neutralt svovlsuurt Kobberilte; det humussure Kobberilte blev samlet 
og udvasket paa et Filtrum, derpaa med Sprüiteflasken skyllet ned i en Platindigel, inddampet, 
torret ved 100° C og veiet = 2,001 engelske Gran, derpaa glådet indtil al Humussyre var 
brændt, hvorefter Kobberiltets Vægt fandtes — 0,585 engelske Gran altsaa Humussyren — 1,416 
engelske Gran. Da Halvpunds-Vægten var dansk Vægt, medens de smaae Vægte vare en- 
gelsk Troyvægt, er der en Reduction at foretage, der giver et Forhold af 1 Deel Humussyre 
paa 3857 Dele Vand, altsaa i runde Tal 4799. 
