95 
Den anden Klasse af Bestanddele dannes af de qvælstofholdende, som hidröre uden 
Tvivl fra Gjödningen, Planternes qvelstofrige Dele, og fra Dyrene, der leve i Vandet. 
Jeg har opdaget disse Stoffers Tilstedeværelse i Vandet paa fölgende Maade. Til Vandet sættes 
et Par Draaber fortyndet Saltsyre for at decomponere den muligen oplåste kulsure Kalk, og 5: 
derefter nogle Draaber Chlorguld, hvorpaa det opvarmes og henstilles i et Dampbad; 
efter 24 Timer har der afsat sig et violet Bundfald, som efter Glödningen er metallisk 
Guld. Naar man glöder Bundfaldet med Natron-Kalk udvikler sig Ammoniak med de andre 
gasformige Producter. Heraf fölger naturligviis, at Bundfaldet indeholder Qvælstof, og 
sandsynligviis er analogt med Plantelimens og Æggehvidens Forbindelse med Guld, og med 
Guldforbindelsen af det Stof i Vandet, som man har kaldet Pyrhin. Naar man nemlig blander en 
meget fortyndet Oplösning af Aggehvideni destilleret Vand, med nogle Draaber fortyndet Salt- 
syre og ligesaamegen Guldoplôsning, antager Blandingen efter nogle Timers Henstand i 
Dampbadet en mörkeviolet Farve, men selv efter 24 Timer havde det ikke afsat sig fuld- 
stændigt. Udrörer man almindeligt Gjær i Vandet, filtrerer det og behandler det paa 
samme Maade med Saltsyre og Guldoplösning, saa antager det ogsaa efter nogle Timers 
Henstand i Dampbadet en violet Farve, men efter 24 Timer er Væsken vandklar, og der 
har afsat sig et mörkt Bundfald. I Almindelighed forholder Vandet sig som en Oplösning 
af Gjær, men undertiden holder ogsaa Vandet sig farvet som Aggehvideoplésningen. 
Om alle qvælstofholdende Stoffer bundfaldes af Guldoplösningen veed jeg ikke, og med 
Hensyn til de övrige organiske Stoffers Indvirkning paa Guldoplôsningen kan jeg ikkun 
anfore, at Guldbundfaldets Mengde ikke ligefrem staaer i Forhold til de andre organiske 
Stoffers Mengde, saaledes som de blive bestemte ved andre Prévemidler. Navnligen bund- 
fældes en Oplösning af Torv vel af Guldoplösningen, men Humussyren bliver ikke derved 
forstyrret eller udskilt. 
Jeg har prövet et heelt Aar igjennem hver Uge Vandet fra de forskjellige Reser- 
voirer med Guldoplésning. Endskjöndt nu disse Forség ikke have givet noget Resultat, 
der synes at vere ganske nôiagtigt, vil man dog ved Sammenligning af de enkelte Kjends- 
gjerninger, som Tabellerne give, overbevise sig om, at der findes en saadan Overeens- 
stemmelse, at man vel tor drage almindelige Slutninger deraf. Det fölger af det Fore- 
gaaende, at de Bestanddele i Vandet, som bundfelde Guldoplésningen maa ansees som Vandets 
Gjæringsstof, der under gunstige Omstændigheder vil bringe hele Massen til at gjære og 
raadne, og foranledige Dannelsen af Svovlbrinte af -de tilstedeværende svovlsure Salte. 
à Den Methode, hvis Resultater jeg her först agter at meddele, har til Hensigt, at 
bestemme den relative Mengde af alle Vandets organiske Bestanddele. Den er fölgende. 
Man tilbereder mangansuurt Kali efter Wôhlers Methode, ved at blande 4 Dele slemmet Brunsteen 
4 — Kalihydrat 
5 — chlorsuurt Kali 
med lidt Vand, og at térre Blandingen. Den bliver derpaa udsat for en Varme der ikke maa 
