97 
Humussyre udfordrede 405 Draaber manganoversuurt Kali, hvoraf endnu 4 Draabe kan 
skjelnes. Heraf fölger altsaa al Humussyre i Vandet endnu kan opdages. 
Efter denne Methode har jeg fra Midten af August 1848 til Midten af August 
1849 prövet hver Uge Vandet fra: 1) Damhuussöen. 2) Peblingesöens vestre Indlöbskistes 
3) Peblingesöens (Sortedam Söens) östre Indlôbskiste. 4) Gjentoftesöen. 5) Söeborg- 
mose. 6) Emdrupsöen, og jeg har desuden prövet Vandet fra flere andre Steder saasom 
Leersöen, Slotsherrens Broe o. s. v. naar enkelte Spörgsmaals Besvarelse udfordrede disse 
Undersögelser. Ikkun de 2 mellemste Uger i September 1848 mangle da jeg tabte mine 
Optegnelser förend jeg havde indfört dem i min Journal. F 
Förend jeg nu gaaer over til at give lagttagelserne, og de deraf uddragne Middel- 
tal, vil. jeg gjöre nogle almindelige Bemærkninger over Kjöbenhavns Vandforsyning. 
Staden er med Hensyn til denne sin Vandforsyning derved mindre heldig beliggende 
end de fleste stôrre Steder, at den ikke ligger ved Bredden af en Flod, der kunde sikkre 
en stadig og eensformig Vandmengde, og den er altsaa henviist til Brönde, Kilder eller 
Vand samlet fra Overfladen. Af Bréndene give enkelte ypperligt Vand, og den almindelige 
Mening betegner flere som særdeles rene. Iblandt dem har jeg undersögt 3, nemlig 
Bréndene i Christiansborg Slotsgaard, i Studiigaarden og under Volden for Enden af 
Gothersgaden, og Resultatet af disse Undersögelser som man vil finde anfört under Over- 
sigten af Söernes Middelforhold af organiske Bestanddele stemmer fuldkomment med denne 
Mening, men det saaledes vundne Vand er aldeles utilstrækkeligt til Stadens Forsyning. 
De Kilder, der forekomme i Sjelland have en dobbelt Oprindelse, de hidröre 
nemlig enten fra Grönsandet eller fra Rullesteenssand. Grönsandskilderne, hvortil Vældene 
ved Roeskilde, ved Aashöi, ved Solhöihusene og Thorsbroen, saavel som de borede Brönde 
i Thostrup Valdbye og Bröndbyeöster höre, ere meget rige paa fortrinligt Vand, men en 
Række af Boringer, foranstaltede deels ved Videnskabernes Selskab, deels ved Kjöbenhavns 
Vandkommission, have godtgjort, at det Grönsandlag, hvori Kilderne have deres Leie ud- 
kiler sig i nordöstlig Retning fra Lellinge til Kjöbenhavn, saaledes, at det synes, at være 
aldeles forsvunden under Hovedstaden. Hvis man altsaa ikke vil anlegge Ledninger af 
2—4 Miles Længde maa man aldeles opgive den Tanke, at forsyne Kjöbenhavn ude- 
lukkende fra Grönsandskilder. At man sandsynligviis ikke desmindre vil kunne benytte 
dem for at foröge og forbedre Stadens Vandmengde skal jeg senere vise. 
Kilderne der have deres Leie i Rullesteenssandet ere overalt hyppige, ‘deres 
Vand er godt, men de ere ikke vandrige. Disse Kilder bidrage noget til at foröge 
vor Vandmængde, men de tage dog forholdsviis ikkun en ringe Deel i Stadens Vand- 
forsyning. Gjentofteséen bliver næsten udelukkende forsynet ved dem, og de forekomme 
sandsynligviis ligeledes i Bunden af flere af de andre Reservoirer. 
Vidensk. Selsk. Skr!, 5 Rekke, natury. og math. Afd. 2 Bind. 13 
