‘99 
Törven ligger :höiere, som f. Ex. i Damhuussöen ,' at det tilströmmende Vand siver igjen- 
nem Törvelaget, og naturligviis optager en meer eller mindre stor Deel deraf. 
Denne Reservoirernes Indflydelse paa Vandet viser sig ved en Sammenligning mellem 
Vandets Beskaffenhed ved Slotsherrens Broe, det överste Indlöb i Damhuussöen, og Aalekiste- 
slusen, som er ‚Udlöbet fra Damhuussöen til de Reservoirer som umiddelbart forsyne Staden. 
Forsögene ere anstilte fra 19de August indtil 30te September incl. 1848, men da der af den 
tidligere anförte Aarsag falde: 2 Uger. i September bort, indbefatte de ikkun 5 Uger. 
Middeltallet for den af Vandet bundfeldte Mængde gs eler er for Slotsherrens 
Broe:..' . .- + 0,12203 
for Aalekiste Slusen 0,14623. 
Som Tabellerne vise er der af disse 5 Uger ikkun een (2. Sept), hvor Vandet 
fra Slotsherrens Broe var rigere paa organiske Stoffer end det fra Damhuusslusen. Det 
samme viser sig ved en lignende Sammenligning i samme Tid imellem Emdrupsöen og 
Leersüen. Leersöen modtager sit Vand fra Emdrupsöen, men den er en inddæmmet 
Törvemose, tildeels har den endog været Hængesæk. 
Middeltallet for Emdrupsöen. i de anførte 5 Uger er 0,14518 
medens den for Leersöen er 0,28678. 
Saa stor er ER i Almindelighed Forskjellen ikke imellem Leersöen og Emdrupsöen, 
da Forholdene. paa den Tid jeg anstillede Sammenligningen vare meget ugunstige for 
Leersöen. Reservoirerne havde nemlig i 1848 usædvanlig lidt Vand, saaledes at Leersöen 
i flere Maaneder, ikke havde noget Tillöb, og dets Vandmasse deels ved Forbrug, deels ved 
Fordampning og Dosseringernes Utethed var formindsket til henved 3 Fod Undermaal, 
hvorved. altsaa Bundens Indflydelse maatte voxe særdeles meget. Da der altsaa ifülge det 
tidligere anförte neppe er at tænke paa, at indrette Kjöbenhavns Vandforsyning saaledes, 
at det benyttede Vand hidrörer udelukkende eller endog kun for en stor Deel fra Kilder, 
og det altsaa ikke kan undgaaes at modtage Vandet i en  forholdsviis meget ureen 
Tilstand i Reservoirerne, saa udpege disse Sammenstillinger Reservoirernes fuldstændige 
Rensning, som en Forholdsregel, der lader sig udfére, og vil have en væsentlig og 
meget. gunstig Indflydelse. Med Hensyn. til Damhuussüen ere Forberedelserne til dette 
Arbeide fuldførte ifjor, og Rensningen selv vil nu blive begyndt iaar. 
Et andet endnu vigtigere Spørgsmaal vil, som jeg formoder, ogsaa finde sin Be- 
svarelse i disse Undersögelsers Resultater. Dette Spörgsmaal er nemlig: hvorledes virker 
den atmosphæriske Luft paa de i Vandet oplåste organiske Bestanddele. Af almindelige 
Grunde er man berettiget til at formode, at Luften formedelst sin Ilt vil formindske dem, 
idet deres Kulstof forvandles: til Kulsyre, deres Brint til Vand, og saaledes den hele or- 
ganiske Sammensætning ophæves; men man har draget dette Resultat i: Tvivl: Den föl- 
gende Sammenstilling, vil ‘efter min Formening heve. det»over al Tvivl,” at vort, med or- 
13* 
