128 
a) At der udvikles ligemegen Varme i ligestore Tider, naar, ved samme Metal, Hastig- 
hed og Tryk forblive de samme. 
b) At ved forskjellige Metaller udvikles, under öyrige lige Omstændigheder, ulige 
Mængder af Varme, der i ingen Henseende reltede sig efter Metallets Tæthed. 
c) At Varmen voxer ved Trykket, men, som det synes, i et stærkere Forhold end Trykket. 
Ved Forség over den ved Frictionen frembragte Varmemengde har Bequerel fundet, 
at denne Varmemængde er ganske uafhengig af Varmeledningen og af Capaciteten af de 
gnidende Legemer, kun voxer den med Kraften, hvormed Legemerne blive trykkede imod 
hinanden ; ogsaa Overfladens Beskaffenhed synes i Almindelighed . uden Indflydelse paa 
dette Phænomen. Ved Gnidning af to Legemer af lige Natur, hvoraf det ene er glat, det 
andet er ridset, opvarmes det sidste mere end det förste. Varmeudviklingen vedvarer, 
saalænge Gnidningen vedbliver, men staaer dog ikke i samme Forhold, som Bevægelses- 
tiden. Den foregaaer i det lufttomme Rum, som i Luft. N 
2) Den mechaniske Virksomhed, som en Varmemængde, der meddeles en Luftart, 
kan frembringe, kan bestemmes ved Hjælp af den Formel for Luftarternes Spænding i 
Forhold til deres Temperatur og Tæthed, som udledes af Mariottes og Gäy-Lussac’s Love 
for Luftarternes Sammentrykkelighed ved constant Temperatur og Udvidelse ved Varmen 
under constant Tryk; og det er et Forsög herpaa, som er udfört af Clapeyron i den 
forannævnte Afhandling. Men Clapeyron’s Formel -maa tillige tjene til at bestemme den 
Varmemængde, som fremgaaer, naar en mechanisk Virksomhed anvendes paa Sammentryk- 
ning af Luftarter, og Resultaterne af denne Beregning ere, som foran sagt, idetmindsie 
tildeels fundne stadfæstede af Erfaring. 
Tidligere have, som bekjendt, La Place og Poisson fremstillet Formler til Bestem- 
melsen af den Varmemængde, som en Luftart indeholder, ved et bestemt Tryk, Temperatur 
og Tæthed; men disse Formler ere byggede paa den Forudsætning, at Forholdet mellem 
den specifiske Varme ved constant Tryk og den specifiske Varme ved constant Volumen 
er constant. De Resultater, som erholdes under denne Forudsætning ere SERIE kun 
lidet overeensstemmende med Erfaring, saa at man i Virkeligheden ikke kan antage det 
omtalte Forhold for fuldkommen constant. 
Blandt flere Andre have Gay-Lussac og Weller *) foretaget directe Forsög over 
den ved Luftarternes Sammentrykning udviklede Varme. 
3) At der ogsaa ved draabeflydende Legemers Sammentrykning udvikles Varme, 
have Colladon og Sturm viist **); men, hvorledes denne staaer i Forhold til Trykket, er 
fürst nærmere angivet af Conferentsraad Orsted ***), som fandt, at der omtrent maa ud- 
*) Pogg. Ann. B. XVI. S. 201, 476. 
g. Ann. B. XII. S. 161. 
*s*) Pogg. Ann. B. XXXI. S. 361. 
