134 
Et Gjennemsnit af Stængerne c og Forbindningen ved Klammerne, saavel til Banen, som 
til Slæden, sces i virkelig Størrelse i Fig. 4. For ikke at forrykke Stængerne ud af deres 
rette Stilling, maa Slæden kun glide paa Banen, naar den gaaer fremad; naar Slæden skal 
tilbage, da lôfles den over Banen ved at hæve de ydre Vanger f om Axelen e til den 
punkterede Stilling gh. Slæden er da forandret til en Vogn, der paa de 4 Hjul à löber 
let tilbage paa de ydre Vanger, uden at Friclions-Stængerne beröre hinanden. Ved der- 
paa at senke Vangerne f bringes igjen Slængerne til at beröre hinanden, og Forsöget 
kan da begynde forfra. Fremad bevæges Sleden ved et Sving k og en Valse I formedelst 
Touget m over Tridserne n. En Skive o dreier sig under Slædens Bevægelse formedelst 
en Snor, der er lagt om et Snorlöb under Skiven, og er fastgjort i begge Ender af Banen. 
Vinkelhastigheden af Skiven bliver derved proportional med Hastigheden af Sieden. En 
Stift p igjennem det over Skiven staaende Dynamometer tegner under Skivens Bevegelse 
en krum Linie paa denne, og den Friction, som i et hvilketsomhelst Punkt af Banen har 
fundet Sted, bestemmes ‘da let, naar man af den hertil svarende Vinkelafstand paa Skiven, 
bestemmer det tilsvarende Punkt paa den beskrevne Curve. En Maalning af Afstanden fra 
Skivens Omdreiningsaxe til dette Punkt er da tilstrækkelig for at bestemme Frictionen i 
det omhandlede Punkt af Banen. Naar Sleden beveges tilbage, da virker ingen Kraft paa 
Dynamometret, og Spidsen beskriver en Cirkelbue. Denne har jeg kaldt Nulpunktcirkelbuen. 
Ved Frictionen, der kan vere forskjellig for de forskjellige Punkter af Stængerne, 
opstaaer en Varmemengde, der ligeledes kan være forskjellig for de forskjellige Punkter 
af Stengerne. Totalvirkningen af den frembragte Varmemengde maales ved Stængernes 
Udvidelse. Da det altsaa er Integralet af alle de enkelte Varmevirkninger, der maales 
med Sphærometret, idet man maaler Udvidelsen, saa kommer det ogsaa an paa at finde 
Integralet af alle de enkelte Frictionsvirkninger, under hele Bevægelsen. Den hele Virk- 
somhed, der medgaaer til at overvinde Friclionen, er lig Summen af alle de forskjellige 
Friclioner under hele Bevægelsen, hver multipliceret med Længden af den Vei, som med 
denne Friction gjennemlobes. 
Deles den Vinkel, som Skiven under hele Bevægelsen dreies, i m ligestore Vinkler, 
og antages Tallet m saa stort, al Frictionen under Bevægelsen gjennem hver af disse m 
Vinkler kan ansees som constant; betegnes hver af de smaa Vinkler med x, og Frictionen 
deri successive ved F1, Fe, Fa,...... Fm, da maa den samme Frictionsvirkning under 
hele Bevegelsen vere proportional med 
w (Fi + Fo + Fs +..... Fm): . 
Men da den Længde af Banen, der gjennemlöbes, under alle Forsög er den samme, saa er 
m.æ 
en constant Störrelse, og den hele anvendte Virksomhed bliver saaledes proportional med 
Fi + F2 + Fs +...» Fm 
m 
eller med Middelfrictionen. Jeg har imidlertid for Simpelheds Skyld 
