Virkninger kunne frembringe, men ikke om en Tilintelgjörelse af en alt tilstedeværende 
Virksomhed, dette Ord taget i den ovenfor angivne Betydning. 
Er den fremsatte Sælning rigtig, saa er det klart af sig selv: At de forskjellige 
Arter af Virksomhed, saasom Varmevirksomhed, mechanisk Virksomhed, den ved chemiske 
Kræfters Vexelvirkning frembragte Virksomhed o. s. v. i deres Væsen ikke kunne være 
forskjellige, men at alle de forskjellige Arter maa kunne. henföres til een og samme 
Virksomhed, saasom til den mechaniske. 
Da Varmen bestaaer i en Bevægelse af Legemernes materielle Dele, saa fölger 
deraf ligefrem: 
1. At de materielle Dele, hvoraf et Legeme bestaaer, ere i en uophårlig Bevægelse 
selv naar Legemets Dele synes à den fuldkomneste Hvile, og 
2. At man ved Undersøgelser over de indre Bevægelser, som Delene af et Legeme 
ere underkastede, ikke behöver at betragte Varmen som en egen Kraft, men meget 
mere maa betragte den som et Resultat af de forhaandenværende Tiltrækninger 
og Frastödninger i Forbindelse med visse til Legemets Dele meddelte Bevægelses- 
mængder. 
Angaaende de Tilstande, hvori de materielle Dele af et Legeme befinde sig, da 
forekommer det mig, at man med Davy nærmest ledes til at antage, at Legemets mindste 
og elementære Dele, ifölge deres Natur besidde en bestemt electrisk Kraft, hvormed de 
virke tiltrækkende eller frastödende paa de övrige materielle Dele af Legemet. Forholdet 
imellem Mængderne af de forskjellige Stoffer, der indeholdes i Legemet, tilligemed An- 
tallet af forskjellige Stoffer og Størrelsen af deres electriske Kræfter, bestemme baade de 
enkelte Deles Ligevægtsstillinger i Forhold til de nærmest Omgivende, og de indre Grup- 
peringer i Legemerne. Omkring disse Ligevegtsstillinger, som for hver enkelt Deel er 
bestemt ved de forhaandenværende Tiltrækninger og Frastödninger af alle övrige Dele, 
gjöre Delene uophårlige Svingninger formedelst den dem meddelte Bevægelsesmængde, 
og i denné Bevægelse bestaaer, efter min Mening, Legemets Varme, der altsaa, som en- 
hver anden Bevægelse, paa Grund af Omstændighederne snart kan være større, snart 
mindre. Det er saaledes klart, at den indre Virksomhedsmængde i et Legeme vil foråges, 
deels naar Legemet tilföres en ny Mængde af Virksomhed, det være nu i Form af Varme, 
Electricitet etc. eller i Form af meddelt mechanisk Virksomhed fra et andet Legeme, deels 
naar de Kræfter foröges, hvormed Legemets Dele bevæges imellem hinanden. Virksomheds- 
mængden vil derimod formindskes, naar nogen Deel af den indeholdte Bevægelsesmængde 
afledes til andre Legemer, eller naar deKræfter formindskes, hvormed Delene bevæges i Legemet. 
Naar ingen Virksomhed tilfåres eller afledes fra Legemet og de Kræfter, hvor- 
med Legemets Dele bevæges imellem hinanden, ikke forandres, saa vil den i Legemet 
indeholdte Virksomhed bestandig blive den Samme. 
22* 
