der . 
nødvendigt deraf, at det fremsatte Princip anvendt paa Varmens Forplantelse i Legemerne, 
langt fra at staae i Strid med Naturen, netop leder til de ved Erfaring beviste Sandheder. 
Jeg vil nu gaae over til at undersöge, hvorledes den i et Fluidum indeholdte indre 
Virksomhedsmængde maa variere, naar Fluidets Tryk og Tæthed varierer. 
Lad dm være et Element af en flydende Masse m, hvis Dele ifölge det Fore- 
gaaende maa forudsættes at være i en uophôrlig indre Bevægelse; lad Coordinaterne til 
det betragtede Punkt af Massen efter Forlöbet af Tiden t vere x, y, z, og Xdm, Ydm, 
Zdm, være de bevægende Kræfter af dm efter de tre retvinklede, coordinerte Axer; lad 
endvidere Tætheden i dette Oicblik for det betragtede Punkt af Massen m vere 0, og lad 
p vere Trykket paa Eenhed af Overflade; betegnes fremdeles Hastighederne af Elementet 
dm efter de tre coordinerle Axer ved 
dx dy dz 
u = ——, v= —, Ww = —— 
dt 
og sættes Tilvexterne til disse Hastigheder i Tiden dt lig: 
u‘dt , v’dt , w’dt, 
saa vil den mechaniske Virksomhedstilvext, som Elementet dm vilde have erholdt i Tiden 
dt, hvis det havde været fuldkommen frit, ifölge det Foregaaende, blive: 
dm (Xdx + Ydy + Zdz). 
Men da Elementet dm ikke er fuldkommen frit, saa erholder det imidlertid i Virkeligheden 
kun en Tilvæxt, som kan fremstilles ved 
dm (u‘dx + v'dy + w’dz). 
I Tidselementet dt taber altsaa dette Masse-Element en Deel af den mechaniske Virksom- 
hed, som de tilstedeværende aecelererende Kræfter virkelig frembringer. Betegnes den 
Virksomhed, som dm taber i Tiden t, ved q.dm, saa er den i Tidselementet dt tabte 
Virksomhed lig: dq.dm, og man har saaledes: 
dq.dm = [(X — u‘) dx + (Y — vy dy ir) zen. (114). 
Men denne indre Virksomhed dq.dm, som Elementet dm i Tiden dt meddeler til de for- 
haandenværende materielle Modstande, kan let gives en simplere Form, idet man som 
bekjendt har 
dxdydz. a ee (X— u‘) dm 
dx dydz. Sr = (Y—v’) dm eI EN LT) 
Ra Eh din 
Vidensk. Selsk. Skr., 5 Række, naturv. og math. Afd. 2 Bind. 23 
