183 
Ere w,,, D“ og «‘* bekjendte for det ene Fluidum, hvilket for Exempel er Til- 
fælde ved destilleret Vand, hvor 
36,57 ? 
samt ere for det andet Fluidum Störrelserne @, og D‘ bekjendte, saa tjener Formlen (30) 
til at bestemme den Varmegrad £', som vil udvikles i dette Fluidum ved een Atmospheres 
Sammentrykning. Man finder nemlig 
een 1 — 
365 DIE 
For efterstaaende draabeflydende Legemer har jeg paa denne Maade bestemt den Varme- 
<= 
(31). 
grad «‘, der vilde udvikles, om disse Vædsker underkastedes een Atmosphæres Sammen- 
trykning. 
Fluidets Navn. Tætheden | Denspeaiele ee 
Destilleret Vand 1,000 1,000 (sex) Celsius 
36,57 ‘ 
; 1 2 i 
Svovlsyre 1,848 0,355 | aa) 
1 o 
Alkohol 0,793 0,700 (= zu -) 
” 20,30 © 
Oliven-Olie 0,915 0,504 ms) C 
| 16,86 
Qviksålv 13,598 0,0333 ( 2 LD)” C 
| | 16,56 
Svovlkulstof 1,272 | 0,329 | cy Cc 
| | 15,30 
Brom 2,966 0,135 = |, (= 1 ) 
É | ( 14,61 2 
Svovlæther 0,715 0,550 | wear 
À k | \ 14,38 g 
Terpentinolie 0,872 0,1206 | Cy c 
| 13,58 
ES 
Den Varmegrad som udvikles à en Vædske ved een Atmospheres Sammentrykning 
vil à Almindelighed være en Function af Vædskens Temperatur. Betragtes f. Ex. det de- 
stillerede Vand, og antages dets specifiske Varme at vere uforandret ved alle Tempera- 
turer, saa har man, ifolge Formlen (28), ved Temperaturen T’ 
